Справа № 160/9547/23
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

10 травня 2023 року Справа 160/9547/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Єфанова О.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Соборного відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), третя особа Акціонерне товариства комерційний банк «Приватбанк» про скасування постанов, зняття арешту,

УСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Соборного відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), третя особа Акціонерне товариства комерційний банк «Приватбанк» в якій позивач просить:

визнати незаконною бездіяльність Соборного відділу державної виконавчої служби у м. Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) по нескасуванню постанови про арешт майна боржника від 18.10.2017 року винесену в рамках виконавчого провадження № 53977054, по нескасуванню постанови про арешт майна боржника від 17.07.2018 року винесену в рамках виконавчого провадження № 53977054, зняттю арештів із майна позивача у відповідних реєстрах та влучення інформації із єдиного реєстру боржників про ОСОБА_1 ;

зобов`язати Соборний відділ державної виконавчої служби у м. Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) скасувати постанову про арешт майна боржника від 18.10.2017 року винесену в рамках виконавчого провадження № 53977054, скасувати постанову про арешт майна боржника від 17.07.2017 року винесену у рамках виконавчого провадження № 53977054;

зобов`язати Соборний відділ державної виконавчої служби у м. Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зняти арешти з усього нерухомого та рухомого майна ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , інн НОМЕР_1 ), зокрема, проте не виключно, скасувати запис із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна) про обтяження: номер запису 27076278 від 17.07.2018 року, внесений на підставі постанови, арешт майна, серія та номер; 53977054, виданий 17.07.2018, видавник: Соборний відділ державної виконавчої служби м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області; рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 42096637 від 17.07.2018; а також скасувати запис із Державного реєстру обтяжень рухомого майна № 16987624 від 17.07.2018 року, реєстратор: Петренко Д.О., Соборний відділ державної виконавчої служби міста Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області, постанова про арешт майна боржника, серія та номер: вп 53977054, виданий: 17.04.2018, видавник: Соборний ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровські області;

виключити відомості про ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , іпн НОМЕР_1 ) з Єдиного реєстру боржників та скасувати інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання виконавчого напису.

Згідно ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Згідно п.4, п.5, п.9 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Так, позивач просить скасувати постанови про арешт майна, проте на надав обгрунтування таким позовним вимогам.

Обгрунтування позовних вимог позивачки пов`язане лише з діями/бездіяльністю державного виконавця щодо не зняття арешту після повернення виконавчого документу.

Також, позивачка не зазначає, які протиправні дії вчинені державним виконавцем при винесені оскаржуваних постанов про арешт майн, що можуть слугувати підставою для скасування судом вказаних постанов.

Крім того, позивачкою не надано обгрунтування позовних вимог щодо виключення записів із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та відомостей про ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , іпн НОМЕР_1 ) з Єдиного реєстру боржників.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Так, позивачка просить «скасувати інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання виконавчого напису».

Слід зазначити, що позовні вимоги повинні містити чіткий зміст, а саме позивачка повинна зазначити конкретні заходи, які просить скасувати.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Згідно ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Частиною 2 ст.245 КАС України встановлено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю;

7) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян;

8) примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян;

9) примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України;

10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів;

11) затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України або про продовження строку такого затримання;

12) затримання іноземця або особи без громадянства до вирішення питання про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні;

13) затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію;

14) звільнення іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації;

15) зобов`язання іноземця або особи без громадянства внести заставу.

Таким чином, КАС України не передбачено визнання незаконними дії/бездіяльність.

Згідно ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивачка просить скасувати постанову про арешт майна боржника від 17.07.2017 року винесену у рамках виконавчого провадження № 53977054, проте, до позовної заяви така постанова не надана.

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ст.287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду:

1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

За приписами частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, законодавством регламентовано чіткі строки звернення до суду з адміністративним позовом, перебіг яких починається з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення свого права або законного інтересу, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на захист.

Отже, законодавством передбачено, що у разі, якщо особа не знала про порушення, але з певної дати повинна була про нього дізнатись, перебіг строку обчислюється саме з моменту, коли особа повинна була дізнатись про відповідне порушення її прав.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (Постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Так, позивачка зазначила, що 06.04.2023 року ОСОБА_2 звернулась до Соборного відділу державної виконавчої служби у м. Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) вих. № 06/04 із заявою про зняття арешту з майна.

Соборний відділ державної виконавчої служби у м. Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) у відповіді від 27.04.2023 року за вих. № 53977054/14 відмовив в задоволенні заяви ОСОБА_2 .

З цими обставинами позивачка пов`язує свою обізнаність про порушення своїх права.

Проте, слід зазначити, що в заяві від 06.04.2023 року позивачка просить зняти арешт.

Тобто, з відповіді відповідача від 27.04.2023 року розпочинається строк звернення до суду з вимогами пов`язаними з діями/бездіяльністю відповідача щодо реагування на заяву позивачки від 06.04.2023 року.

Таким чином, позивачці слід надати заяву про поновлення строку звернення до суду з з чітким обґрунтуванням причин поважності його пропуску з урахуванням висновків суду та наданням відповідних доказів щодо позовних вимог про скасування постанови про арешт майна боржника від 18.10.2017 року та постанови про арешт майна боржника від 17.07.2018 року, які винесені в рамках виконавчого провадження № 53977054.

Згідно частин 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі наведеного, керуючись статтями 161, 169, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Соборного відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), третя особа Акціонерне товариства комерційний банк «Приватбанк» про скасування постанов, зняття арешту - залишити без руху.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали та усунути недоліки, а саме:

надати обгрунтування позовних вимог;

вказати чіткий зміст, а саме позивачка повинна зазначити конкретні заходи, які просить скасувати;

викласти позовні вимоги у відповідності до вимог ст.5, ст.245 КАС України;

надати постанову про арешт майна боржника від 17.07.2017 року винесену у рамках виконавчого провадження № 53977054

надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду в якій зазначити поважні підстави , які завадили звернутися до суду в межах строку, передбаченого ст.287 КС України.

Недоліки, що стосуються оформлення позовної заяви мають бути усунуті шляхом подання позовної заяви для суду та копії для відповідача.

У випадку направлення документів на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху поштою, направити відповідне повідомлення на електронну пошту суду з відповідними підтверджуючими документами.

Попередити позивача про наслідки невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено оскарження ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суддя О.В. Єфанова