Справа № 120/3933/23
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

08 травня 2023 р. Справа № 120/3933/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дончик Віталій Володимирович, розглянувши матеріали позовної заяви Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості

в с т а н о в и в :

10.04.2023 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві звернулось в суд з адміністративним позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що рядовий служби цивільного захисту ОСОБА_1 проходив службу в підрозділах цивільного захисту ГУ ДСНС України у місті Києві на посаді пожежного-рятувальника 25-ДПРЧ ГУ ДСНС України у місті Києві.

Між ГУ ДСНС України у місті Києві та ОСОБА_1 було укладено перший контракт про проходження служби № 75/20 від 10.02.2020 року, згідно з яким відповідач взяв на себе зобов`язання сумлінно виконувати вимоги Присяги служби цивільного захисту, наказів чи розпоряджень керівників, свої службові обов`язки. Контракт укладено на 3 роки.

Згідно з вимогами Інструкції "Про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільненні особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту", затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20.07.2018 № 623 (далі - Інструкція), та на підставі наказу ГУ ДСНС України від 24.04.2020 № 304 "Про виплату одноразової грошової допомоги особам рядового і начальницького складу після укладання першого контракту у 2020 році" відповідачу була виплачена одноразова грошова допомога в розмірі 16816 грн.

Вподальшому, відповідача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби за неодноразове вживання алкогольних напоїв та наркотичних речовин у службовий час.

Пунктом 4 розділу XXVI Інструкції передбачено, що у разі звільнення особи рядового чи начальницького складу служби цивільного захисту зі служби до закінчення терміну першого контракту (крім звільнених за віком, станом здоров`я, через систематичне невиконання умов контракту керівником відповідного органу управління (підрозділу) та у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням організаційних заходів) проводиться утримання виплаченої одноразової грошової допомоги після укладання першого контракту в сумі, обчисленій у повних календарних місяцях пропорційно часу, який залишився до закінчення дії контракту.

Враховуючи вищевикладене, на переконання позивача, відповідач зобов`язаний повернути ГУ ДСНС України у місті Києві кошти за виплачену одноразову грошову допомогу після укладання першого контракту в розмірі 10582,40 грн (за 23 календарних місяці) та кошти за надлишково нараховане грошове забезпечення з 20.02.2021 року в розмірі 1664,32 грн.

Ухвалою суду від 17.04.2022 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання суду заяви про поновлення строків звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

02.05.2023 року представником позивача на виконання вимог ухвали подано клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, представник позивача вказує про зміни в законодавстві щодо порядку судового провадження з питання відшкодування заборгованості після звільнення.

Зокрема, за результатами розгляду даного позову в порядку цивільного судочинства ухвалою Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 30.08.2022, залишеною без змін постановою Вінницького апеляційного суду від 18.10.2022, відмовлено у відкритті провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 186 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у зв`язку з тим, що позов не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Роз`яснено позивачу його право на звернення з цим позовом до окружного адміністративного суду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 22.11.2022 у відкритті касаційного провадження відмовлено., оскільки справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. Зважаючи на відсутність єдиної судової практики щодо юрисдикції розгляду даної категорії справ, а також враховуючи звернення з цивільним позовом до суду з дотриманням трьохрічного строку, просить суд поновити строк звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Ознайомившись з причинами пропуску строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України).

Суд зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Суд вважає, що особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу, що здійснює виплату одноразової грошової допомоги відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру допомоги, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок допомоги.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

З матеріалів позовної заяви вбачається, що відповідач проходив службу в підрозділах цивільного захисту ГУ ДСНС України у місті Києві на посаді пожежного-рятувальника 25-ДПРЧ ГУ ДСНС України у місті Києві.

Між ГУ ДСНС України у місті Києві та ОСОБА_1 було укладено перший контракт про проходження служби № 75/20 від 10.02.2020 року, згідно з яким відповідач взяв на себе зобов`язання сумлінно виконувати вимоги Присяги служби цивільного захисту, наказів чи розпоряджень керівників, свої службові обов`язки. Контракт укладено на 3 роки.

Згідно з вимогами Інструкції "Про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільненні особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту", затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20.07.2018 № 623 (далі - Інструкція), та на підставі наказу ГУ ДСНС України від 24.04.2020 № 304 "Про виплату одноразової грошової допомоги особам рядового і начальницького складу після укладання першого контракту у 2020 році" відповідачу була виплачена одноразова грошова допомога в розмірі 16816 грн.

Наказом ГУ ДСНС України у місті Києві № 129 від 18.02.2021 року ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення його зі служби у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту та позбавлено щомісячної премії в повному обсязі за лютий 2021 року.

Пунктом 4 розділу XXVI Інструкції передбачено, що у разі звільнення особи рядового чи начальницького складу служби цивільного захисту зі служби до закінчення терміну першого контракту (крім звільнених за віком, станом здоров`я, через систематичне невиконання умов контракту керівником відповідного органу управління (підрозділу) та у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням організаційних заходів) проводиться утримання виплаченої одноразової грошової допомоги після укладання першого контракту в сумі, обчисленій у повних календарних місяцях пропорційно часу, який залишився до закінчення дії контракту.

Враховуючи вищевикладене, на переконання позивача, відповідач зобов`язаний повернути ГУ ДСНС України у місті Києві кошти за виплачену одноразову грошову допомогу після укладання першого контракту в розмірі 10582,40 грн (за 23 календарних місяці) та кошти за надлишково нараховане грошове забезпечення з 20.02.2021 року в розмірі 1664,32 грн.

Із метою досудового врегулювання спору ГУ ДСНС України у місті Києві зверталося до ОСОБА_1 із письмовою вимогою (попередженням) № 7101-517/07 від 26.01.2022 року щодо погашення заборгованості у добровільному порядку у десятиденний строк з дня отримання такого попередження. Однак, заборгованість у визначений позивачем строк добровільно не сплачено.

Тобто, з огляду на викладене, суд вважає , що перебіг строку на реалізацію позивачем свого права на звернення до суду з позовом про стягнення вказаних втрати у примусовому порядку розпочався після закінчення строку на добровільну сплату таких витрати.

Аналогічний підхід до обрахунку строків звернення до суду з позовом у схожих спірних правовідносинах зроблено у постановах Верховного Суду від 17.04.2020 у справі №360/962/19, від 19.11.2020 у справі №560/1341/19.

Враховуючи вищевикладене, строк звернення, визначений частиною 5 статті 122 КАС України сплив у лютому місяці 2022 року, однак, позовна заява надійшла до суду 10.04.2023 року, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.

Як вже зазначалось судом, в клопотанні про поновлення строку звернення до суду з даною позовною заявою, в обґрунтування поважності причин пропуску строку з 2021 року, представник позивача вказує про зміни в законодавстві щодо порядку судового провадження з питання відшкодування заборгованості після звільнення.

Зокрема, за результатами розгляду даного позову в порядку цивільного судочинства ухвалою Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 30.08.2022, залишеною без змін постановою Вінницького апеляційного суду від 18.10.2022, відмовлено у відкритті провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 186 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у зв`язку з тим, що позов не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Роз`яснено позивачу його право на звернення з цим позовом до окружного адміністративного суду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 22.11.2022 у відкритті касаційного провадження відмовлено., оскільки справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. Зважаючи на відсутність єдиної судової практики щодо юрисдикції розгляду даної категорії справ, а також враховуючи звернення з цивільним позовом до суду з дотриманням трьохрічного строку, просить суд поновити строк звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Вирішуючи питання про наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, суд враховує, що поважними визнаються лише такі причини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, тобто, які об`єктивно та істотно перешкоджали б зверненню до суду та не залежали від волевиявлення особи.

Водночас навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа «Олександр Шевченко проти України», пункт 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи, що може бути зумовлено скасуванням рішення або визнанням незаконної дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У постанові Верховного Суду від 15 травня 2020 року у справі № 922/1467/20 зазначено, що «закон не наводить переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права, у випадку подання позову з пропуском строку позовної давності. Тому, дане питання віднесено до компетенції суду, який розглядає судову справу по суті заявлених вимог.

До висновку про поважність причин пропуску строку позовної давності можна дійти лише після дослідження усіх фактичних обставин та оцінки доказів у кожній конкретній справі. При цьому, поважними причинами при пропущенні позовної давності є такі обставини, які роблять своєчасне пред`явлення позову неможливим або утрудненим.

Що стосується зміни підсудності, як підстави пропуску строку звернення до суду, то суд звертає увагу, що перебування справи у провадженні судових органів, вчинення в ній передбачених законом дій на думку добросовісного розсудливого спостерігача виключає необхідність вчинення процесуальних дій спрямованих на припинення цього процесу, а саме подачі заяв про закриття провадження у справі, подачі позовів в порядку іншого судочинства тощо. За таких обставин є неправильним та несправедливим покладення виключно на позивача відповідальності за помилку у визначенні підвідомчості відповідної справи і позбавлення його права на захист у спірних правовідносинах».

У постановах Верховного Суду від 14 липня 2020 року у справі № 400/3065/19, від 15 травня 2020 року у справі № 922/1467/20 та від 17 червня 2020 року у справі № 916/1689/17 міститься висновок про те, що перебіг позовної давності шляхом пред`явлення позову може перериватися в разі звернення позивача до суду, в тому числі й направлення позовної заяви поштою, здійсненого з додержанням вимог процесуального законодавства.

Якщо суд у прийнятті позовної заяви відмовив або повернув її, то перебіг позовної давності не переривається. Не перериває перебігу такого строку й подання позову з недодержанням правил підвідомчості, а також з іншим предметом спору та з іншими матеріально-правовими підставами.

Наведене, дає підстави вважати, що подання позову з недодержанням правил підвідомчості / підсудності не перериває перебігу позовної давності, але, разом з тим, з урахуванням конкретних обставин справи, може бути поважною причиною для поновлення строку звернення до суду за захистом порушеного права.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 30 серпня 2021 року по справі № 500/485/20.

Натомість, в поданій заяві про поновлення строку звернення до суду, позивач не наводить обставин, за наявності яких, вказані ним підстави пропуску строку звернення до суду можуть вважатись поважними причинами пропуску строку.

Крім того, суд враховує тривалість часу між постановленням 22.11.2022 року Верховним судом у складі колегії Третьої судової палати Касаційного цивільного суду ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження та датою звернення з цим позовом до суду - 10.04.2023 року.

Поважність причин, які б свідчиили про неможливість в даний проміжок часу подати цей позов, в межах строків, визначених ч. 5 ст. 122 КАС України, представником не наводиться.

Відповідно до частини 2 статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи вищевказане, суд не вбачає обґрунтованих підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними, а тому, враховуючи пропуск позивачем строку звернення до суду без поважних причин, та беручи до уваги те, що позивачем не наведено інших причин поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд приходить до висновку про відмову позивачу у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду та, як наслідок повернення позовної заяви.

Згідно частини 6 статті 169 КАС України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Відповідно до частини 8 статті 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

З огляду на викладене подану до суду позовну заяву належить повернути особі, яка її подала, разом з доданими до неї документами.

Керуючись ст. 55, 57, 59, 169, 248, 256 КАС України,

у х в а л и в :

Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Дончик Віталій Володимирович