Справа № 480/1579/23
Суддя: М.М. Шаповал
Дата ухвалення: 2023-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 квітня 2023 року Справа № 480/1579/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Шаповала М.М.,
за участю секретаря судового засідання - І.С. Іуткіної,
представника позивача - Р.Ю. Бикової,
представника відповідача - Н.О. Великодної,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/1579/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Симфонія тепла" до Сумської митниці про визнання протиправними і скасування рішення, визнання протиправними дії,
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Симфонія тепла" просить суд:
- визнати протиправними та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів № UА805000/2023/000005/2 від 07.02.2023 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА805020/2023/000071;
- визнати протиправними дії Сумської митниці з винесення Рішення про коригування митної вартості товарів № UА805000/2023/000005/2 від 07.02.2023 та стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Сумської митниці на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Симфонія тепла" 1828,00 грн в рахунок відшкодування суми понесених ним збитків.
Однак, підрозділом митного оформлення без затребування додаткових документів на усунення наявних невідповідностей у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, безпідставно та з порушенням визначеної МК України процедури, здійснено перехід до коригування заявленого рівня митної вартості в бік значного завищення - з 2,14 дол.США/кг на 2,63 дол. США/кг за митною декларацією митного органу іншого регіону та винесено протиправне рішення про коригування митної вартості товарів № UА805000/2023/000005/2, згідно з яким заявлену декларантом митну вартість скориговано "за резервним методом" і її розмір підвищено з 43 185,87 дол. США до 52 968,20 дол. США (з 2,14 дол.США/кг на 2,63 дол. США/кг), що потягло за собою збільшення розміру митних платежів.
Також, відповідачем на вищевказану МД винесено й Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА805020/2023/000071, згідно з якою зобов`язано декларанта заповнити нову митну декларацію з урахуванням вищевказаного рішення.
При цьому, зауважує, що навіть згідно аналогічного рішення відповідача про коригування митної вартості товарів № UА805000/2022/000145/2 від 18.10.2022 митну вартість попередньої партії товару позивача за цим же контрактом було скориговано за значно меншою ціною в 2,46 дол. США/кг (прим, вказане рішення скасовано у судовому порядку 30.01.2023 згідно рішення Сумського окружного адміністративного суду у справі № 480/7664/22).
Також внаслідок винесення вказаних протиправних рішення та Картки відмови в умовах усунення позивачем розбіжностей у числових даних щодо заявленого розміру митної вартості та відсутності обмежень для застосування основного методу визначення митної вартості, позивач безпідставно додатково поніс витрати на простій вантажного транспортного засобу на суму 1828 грн, адже надіслання оскаржуваного рішення наприкінці робочого банківського дня не дозволяло позивачеві провести доплату митних платежів в день його винесення - 07.02.2023 та відповідно "розмитнити" вантаж.
Позивач вважає вказані дії та рішення відповідача необґрунтованими, оскільки відповідачем жодним чином не спростовується зазначена позивачем митна вартість на підставі первинних документів, у зв`язку з чим просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Ухвалою суду від 24.02.2023 вказану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви. Позивачем усунено недоліки позовної заяви у встановлений строк.
Ухвалою суду від 02.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (виклику) учасників справи.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити їх у повному обсязі.
Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечувала, зазначила, що під час контролю визначення митної вартості в "АСМО Інспектор" було згенеровано наступні профілі ризиків: код 105-2 "Контроль правильності визначення митної вартості товарів" та 106-2 "Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів" з коментарем "По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України". Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 Митного кодексу України.
Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, керуючись положеннями частини 2,3 статті 53 та частини 5 статті 54 Митного кодексу України (Закону України № 4495-VI від 13.03.2021 зі змінами (далі МКУ). Угоди про застосування статті VII ГААТ 1994 року п.3.5 Наказу від 01.07.2021 № 476 "про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України" після опрацювання документів, наданих декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товару, встановлено, що подані документи не місять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. Необхідно надати проформу - інвойс та копію митної декларації країни відправлення.
ТОВ "Симфонія тепла" листом від 07.02.2023 повідомила митний орган, що постачальником було направлено до митних органів Туреччини звернення з проханням внести відповідні виправлення.
Враховуючи вище, представник зазначила, що основний метод визначення митної вартості товарів (за ціною договору (контракту4) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), неможливо застосувати, відповідно до ч. 6 ст. 54 МКУ, 4.2. ст.58 МКУ.
Відповідно до ст. 33 МКУ ч. 7 ст. 318 МКУ, митні органи використовують інформаційні ресурси, що знаходяться у їх віддані, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах та складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів, та інших документах.
Рівень заявленої декларантом митної вартості товару складав 2,14 дол.США/кг.
У відповідності до ст. 57 МКУ, проведена процедура консультацій з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості товару відповідно до вимог ст. 59 МКУ.
З огляду на це, вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів № UA805000/2023/000005/2 від 07.02.2023 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA805020/2023/000071 винесено на підставах, у межах повноважень та у спосіб, визначений нормами МКУ та інших підзаконних нормативних актів, а також з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття відповідних рішень, а тому обставини для його скасування відсутні.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, виходячи з наступного.
"Радіатори для центрального опалення з неелектричним нагрівом, пофарбовані у білий колір, виготовлені із високотехнічної сталі: Радіатори СОРА стальні панельні з боковим підключенням тип 22: 300/700 - 4 шт, 300/800 - 15 шт, 300/900 - 6 шт, 300/1200 - 15 шт, 300/1400 - 40 шт, 300/1600 - 40 шт, 300/2000 - 40 шт, 500/800 - 36 шт, 500/1000 - 72 шт, 500/1200-54 шт, 500/1400 - 10 шт, 500/1600 - 18 шт, 500/1800 - 10 шт, 500/2000 - 18 шт, Радіатори СОРА стальні панельні з нижнім підключенням тип 22: 300/1000 VR - 15шт, 300/1600 VR - 15 шт, 500/500 VR - 18 шт, 500/1000 VR - 54 шт, 500/1400 VR - 10 шт, Радіатори СОРА стальні панельні з нижнім підключенням тип 33: 300/600 VR - 3 шт, 300/1000 VR - 2 шт, 300/1600 VR - 4 шт, 300/2000 VR - 3 шт, 500/500 VR - 10 шт, 500/1600 VR - 5 шт, Радіатори СОРА стальні панельні з боковим підключенням тип 33: 300/800 - 5 шт, 300/900 - 10 шт, 300/1000 - 5 шт, 300/1200 - 10 шт, 300/1400 - 20 шт, 300/1600 - 20 шт, 300/1800 - 5 шт, 300/2000 - 8 шт, 500/500 - 5 шт, 500/600 - 10 шт, 500/700 - 6 шт, 500/800 - 10 шт, 500/900 - 3 шт, 500/1100 - 5 шт, 500/1400 - 10 шт, 500/1600 - 10 шт, 500/2000 - 10 шт, Радіатори СОРА стальні панельні з боковим підключенням тип 11: 500/500 - 10 шт, 500/800 - 15 шт, 500/1000 - 15 шт, 500/1200 - 10 шт, 600/500 - 5 шт, Радіатори СОРА стальні панельні з нижнім підключенням тип 11: 500/800 VR - 10 шт, 500/1000 VR - 5 шт, 500/1200 VR - 5 шт. Т22 500 Сора Бокова сталева панель для радіатора тип 22 вис. 500 - 40 шт.".
Декларантом разом із МД до митного органу подано наступні скан-копії документів:
1. Зовнішньоекономічного договору - контракту від 17.01.2022 № 1701/CS, укладений між Продавцем - компанією Сора Tsi Sistemleri Sanayi ve Ticaret A.S. (Турція) та Покупцем - ТОВ "Симфонія тепла", в якому вказується, що Продавець продає, а Покупець придбаває товар, вказаний в Проформах Інвойсах до цього контракту. Товар поставляється на умовах FOB - Gemlik, Турція, включаючи упаковку та маркування у відповідності до правил ІНКОТЕРМС-2020 або на інших умовах, визначених в підтвердженому замовленні, яке підтверджується шляхом виставлення рахунку-фактури (Proforma invoice) з вказівкою типу, розміру, кількості, ціни, загальної вартості товару (пункти 3.1 та 3.3 контракту);;
4. Proforma invoice від 27.12.2022 № 45005889 та його перекладу, в якому також вказано 784 товарних одиниць вартістю 40 861.47 дол. США. умову поставки FCA BURSA та валюту платежу - USD (дол. США);
8. Кредит-ноти від 11.01.2023 № 2023/01, від 29.12.2022 № 2022/04 та від 26.10.2022 № 2022/03 про постановку в кредит конкретних товарних позицій на загальну суму 791,20 дол. США;
9. Експортної митної декларації (декларації країни відправлення) від 27.01.2023 № 23341300ЕХ00070339, в якій вказано вартість імпортованого товару у розмірі 40 861,47 евро (з помилкою щодо зазначення назви валюти, про що йтиметься нижче);
10. Платіжних інструкцій в іноземній валюті від 11.01.2023 № 48 на суму 10 000 дол. США та від 31.01.2023 № 49 на суму 30 070,27 дол. США (залишок коштів по інвойсу у розмірі 791,20 дол. США Позивачеві поставлено у кредит згідно вищевказаних кредит-нот від 11.01.2023 № 2023/01. від 29.12.2022 № 2022/04 та від 26.10.2022 № 2022/03);
11. Договору-заявки на транспортні послуги № 19/01/ТЛ від 19.01.2023, в якому вартість послуг вказана в розмірі 165 656 грн;
12. Рахунку на оплату № 12 від 06.02.2023 на оплату транспортно-експедиційних послуг, в якому вказана вартість послуг окремо до пункту ввезення через митний кордон України (85 000 грн) та після пункту ввезення через митний кордон України (80 656 грн);
13. Довідки про транспортні витрати від 06.02.2023, виданої експедитором ТОВ "ТМ ТРАНС" про вартість транспортування товару Позивача до пункту ввезення через митний кордон України в розмірі 85 000 грн та після пункту ввезення через митний кордон Україні в розмірі 80 656 грн, а також про відсутність страхування цього вантажу;
14. Платіжної інструкції про оплату транспортно-експедиційних послуг № 1711 від 06.02.2023 на суму вартості транспортно-експедиційних послуг в розмірі 165 656 грн;
15. Сертифікату походження товару від 27.01.2023 № 0579274.
... На підставі інформації відповідно до систем, що забезпечують функціонування електронних інформаційній: ресурсів митних органів, митна вартість товару, оформленого в максимально наближений час до часу експорту складає 2,63 дол. США/кг (митна декларація від 21.12.2022 № UА408020/2022/663021".
Позивачем у відповідь на вказане електронне повідомлення, було направлено до митниці лист від 07.02.2023 № 0702-01, в якому зазначалося про усунення виявлених недоліків у поданих товаросупровідних документах шляхом подання додаткових документів з відповідними виправленнями. Зокрема, у вказаному листі позивача зазначалося наступне:
"На запит Сумської митниці від 07.02.2023 о 10:28 повідомляємо, що в митній декларації країни відправлення від 27.01.2023 № 23341300ЕХ00070339 допущено помилку при її заповненні в частині валюти зовнішньоекономічної операції (євро замість дол. США), у зв`язку з чим нашим підприємством було ініційовано звернення нашого постачальника до митних органів Туреччини щодо внесення відповідних виправлень.
У свою чергу, нашим постачальником було направлено до митних органів Туреччини звернення з проханням внести відповідні виправлення (копія додається), а митними органами Туреччини відповідно скориговано митну декларацію країни відправлення від 27.01.2023 № 23341300ЕХ00070339 (копія додається).
Одночасно із цим, інформуємо, що на підтвердження заявленого рівня митної вартості товару до Сумської митниці було подано такі документи:
- зовнішньо - економічний контракт 19о1701/С8 від 17.01.2022;
- рахунок-проформа Nо45005889 від 27.12.2022;
- копія експортної митної декларації від 27.01.2023 № 23341300ЕХ00070339;
- лист постачальника-виробника про допущену помилку в валюті митної декларації № 23341300ЕХ00070339/27.01.2023 від 06.02.2023;
- лист про помилку в валюті митної декларації № 23341300ЕХ00070339/27.01.2023 № 0602-01 від 06 лютого 2023;
- договір про надання транспортно-експедиційних послуг Nо19/08-1 від 19.08.2021;
- рахунок № 12 від 06.02.2023 на оплату транспортно-експедиційних послуг;
- довідка про транспортні витрати від 06.02.2023;
- платіжне доручення про оплату транспортно-експедиційних послуг № 1711 від 06.02.2023;
- платіжне валютне доручення № 48 від 11.01.2023 на суму 10 000.00 USD з печаткою банку;
- платіжне валютне доручення № 49 від 31.01.2023 на суму 30 070.27 USD з печаткою банку;
- кредит ноту № 2023/01 від 11.01.2023 на суму 41,40 USD;
- кредит ноту № 2022/03 від 26.10.2022 на суму 714,22 USD;
- кредит ноту № 2022/04 від 29.12.2022 на суму 35,58 USD.
Згідно даного листа додаткового надаємо такі документи:
- відкориговану митну декларацію 23341300ЕХ00070339 від 27.01.2023;
- лист - запит постачальника-виробника СОРА 1818І8ТЕМЬЕЯІ 8АХ. УЕ ТІС. А.8. до митних органів Туреччини про внесення коригування до митної декларації № 23341300ЕХ00070339 від 27.01.2023 зі штампом митниці та його переклад.
Відтак, будь-які розбіжності в поданих товаросупровідних документах на даний час відсутні, що дозволяє здійснити митне оформлення пред`явленої партії товару за основним методом визначення митної вартості, порядок застосування якого передбачено статтею 58 МК України.
У подальшому 07.02.2023 відповідачем винесено рішення про коригування митної вартості товарів № UA805000/2023/000005/2, згідно з яким заявлену декларантом митну вартість скориговано "за резервним методом" і її розмір підвищено з 43 185,87 дол. США до 52 968,20 дол. США (з 2,14 дол. США/кг на 2,63 дол. США/кг), що потягло за собою збільшення розміру митних платежів та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA805020/2023/000071.
Вважаючи вищевказані рішення відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст.ст. 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Згідно з ст. 51 Митного кодексу України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
На підставі положень ч. 5 ст. 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Тобто, наведені норми містять вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.
Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Згідно з п.п. 3.16, 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 № 3018-VI "Про внесення змін до Закону України "Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур", якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.
Відповідно до ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно з ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч.1 ст.58 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 58 Митного кодексу України, зокрема, передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.
Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 54 Митного кодексу України, митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а також у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
Відповідно до ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
З урахуванням положень ч. 3 ст. 53, ч. ч. 1, 2, 4 - 6 ст. 54, ст. 58 Митного кодексу України, митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись у достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 Митному кодексі України.
При цьому митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, тобто не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.
З метою усунення розбіжностей в документах, усунення сумнівів щодо підробки документів або з`ясування відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, які виявились відсутніми, закон надає право митному органу витребувати від декларанта інші додаткові документи, що перелічені в ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України.
Суд зазначає, що відповідачем було розпочато процедуру консультацій з позивачем шляхом формування повідомлень про необхідність надання (за наявності) додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару.
Однак, як встановлено в судовому засіданні, разом із МД до митного оформлення позивачем було подано прямий контракт від 17.01.2022 № 1701/CS, в якому вказувалося, що Продавець продає, а Покупець придбаває товар, вказаний в Проформах Інвойсах до цього контракту. Товар поставляється на умовах FOB - Gemlik, Турція, включаючи упаковку та маркування у відповідності до правил ІНКОТЕРМС-2020 або на інших умовах, визначених в підтвердженому замовленні, яке підтверджується шляхом виставлення рахунку- фактури (Proforma invoice) з вказівкою типу, розміру, кількості, ціни, загальної вартості товару (пункти 3.1 та 3.3 контракту). Письмове замовлення, включаючи тип, кількість, строки та умови поставки товарів Покупець надає Продавцю засобами електронного поштового зв`язку (пункт 3.2 контракту).
Разом з тим, заявлена митна вартість товару у загальному розмірі 1 579 246,75 грн, яка складалася з фактурної вартості товару в розмірі 40 861,47 дол. США та 98 000 грн транспортних витрат до митного кордону України, об`єктивно підтверджувалася та піддавалася обчисленню за допомогою наступних документів:
- Довідки про транспортні витрати від 06.02.2023, виданої експедитором ТОВ "ТМ ТРАНС" про вартість транспортування товару позивача до пункту ввезення на митному кордоні України в розмірі 85 000 грн та після пункту ввезення на митному кордоні Україні в розмірі 80 656 грн (всього 165 656 грн), а також про відсутність страхування цього вантажу;
- Платіжної інструкції про оплату транспортно-експедиційних послуг № 1711 від 06.02.2023 на загальну суму вартості транспортно-експедиційних послуг в розмірі 165 656 грн.
Відповідачем не наведено жодних обставин та не надано доказів на підтвердження наявності у митного органу законодавчо визначених підстав для витребування у позивача додаткових документів, зокрема, що позивач в митній декларації зазначив не всі документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів, вніс до декларації недостовірні або неточні відомості або що надані митному органу документи містили розбіжності чи ознаки підробки.
Надання позивачем додаткових документів за сформованим відповідачем переліком повинно забезпечувати можливість визначення останнім митної вартості товарів. Адже з положень пункту 2 частини 6 статті 54, частини 2 статті 256 Митного кодексу України слідує, що виконання вимог органу доходів і зборів щодо надання додаткових документів виключає можливість відмови у митному оформленні товарів.
З переліку витребуваних відповідачем документів неможливо встановити, недоліки яких з наданих декларантом документів не дозволили погодитися із заявленою ним митною вартістю та яким чином ці недоліки можливо усунути.
Так, у відзиві відповідачем, з посиланням на норму частини 5 статті 54 МК України, зазначається, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості та письмово запитувати у декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 МК України додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
При цьому, спрацювання зазначеного у відзиві ризиків системі АСАУР свідчили лише про необхідність ретельного опрацювання поданих товаросупровідних документах, а не про обов`язок коригування заявленого розміру митної вартості.
А тому, вищевикладене обґрунтування відповідача, не можна вважати належним обґрунтуванням коригування митної вартості товарів та подальшої відмови у митному оформленні товарів.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.04.2018 по справі № 820/2014/17, в якій Верховний Суд також вказав, що формальне виконання процедури консультацій, надлишкове узагальнення причини невизнання задекларованої позивачем митної вартості свідчать про відсутність практичної реалізації в діяльності відповідача принципу належного урядування і принципів адміністративної практики, рекомендованих Резолюцією Комітету Міністрів Європи 77 (31) від 28.09.1977 "Про захист особи відносно актів адміністративних органів".
За встановлених у справі обставин, а також з урахуванням вище викладеного, суд дійшов висновку про те, що надані для митного оформлення документи у повній мірі свідчили про дотримання позивачем встановлених вимог МК України щодо документального підтвердження заявленого рівня митної вартості імпортованого товару, а посадовими особами відповідача було допущено протиправну бездіяльність в частині несвоєчасного виконання митних формальностей та прийнято протиправні рішення щодо коригування заявленої митної вартості товару та відмови у його митному оформленні за основним методом визначення митної вартості.
Сукупність вищевикладених обставин вказує на те, що відповідач приймаючи оскаржувані рішення, не обґрунтував їх правомірність на час їх прийняття, та навіть у ході судового розгляду справи не довів необґрунтованість визначення позивачем митної вартості товарів.
Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що оскаржувані рішення є протиправними та підлягають скасуванню.
Вимога позивача про визнання протиправними дій Сумської митниці з винесення оскаржуваного рішення та стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Сумської митниці на користь ТОВ "СИМФОНІЯ ТЕПЛА" 1828 грн в рахунок відшкодування суми понесених ним збитків, не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 1 статті 248 Митного Кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Згідно ч. 1, 2 статті 255 Митного кодексу України митне оформлення завершується в найкоротший можливий строк, але не більше ніж чотири робочих години з моменту пред`явлення митному органу товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митномуоформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред`явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу.
Строк, зазначений у частині першій цієї статті, може бути перевищений на час виконання відповідних формальностей виключно у разі:
1) виконання митних формальностей поза місцем розташування митного органу відповідно до статті 247 цього Кодексу;
2) підтвердженого письмово бажання декларанта або уповноваженої ним особи подати відповідно до цього Кодексу додаткові документи чи відомості про зовнішньоекономічну операцію або характеристики товару;
3) проведення досліджень (аналізу, експертизи) проб і зразків товарів, якщо товари не випускаються відповідно до проведення досліджень (аналізу; експертизи) проб і зразків товарів, якщо товари не випускаються відповідно до заявленого митного режиму за тимчасовою митною декларацією згідно з цим Кодексом;
4) виявлення порушень митних правил, якщо товари не випускаються відповідно до частини шостої цієї статті;
5) зупинення митного оформлення відповідно до Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції";
6) подання додаткових документів відповідно до частини третьої статті 53 цього Кодексу в межах передбаченого нею строку, перебіг якого припиняється з моменту отримання митницею (митним постом) таких документів чи письмової відмови декларанта або уповноваженої ним особи у їх наданні;
7) призупинення митного оформлення відповідно до статей 399 і 400 цього Кодексу.
Частиною 5 статті 255 визначено, що митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується митним органом шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.
Судом встановлено, що відповідно до умов Договору № 19/08-1 про надання транспортно-експедиційних послуг (організації автомобільних перевезень вантажів) від 19 серпня 2021 року такого поняття як простій у зв`язку з проведенням митного оформлення товару (в строки визначені законодавством України) даний Договір не містить.
Як випливає з умов Договору № 19/08-1 від 19.08.2021, якщо ж додаткові витрати все ж таки відбулися, то вони повинні бути узгоджені та підтверджуватися окремою Заявкою.
Представник позивача надає до суду рахунок на оплату № 13 від 08 лютого 2023 року за понаднормовий простій транспортного засобу у розмірі 1 828 грн.
Однак будь - яких доказів того, з чого саме виходив позивач при розрахунку простою при митному оформленні товару не зазначено.
З огляду на наведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимоги позивача про визнати протиправними дії Сумської митниці з винесення Рішення про коригування митної вартості товарів № UА805000/2023/000005/2 від 07.02.2023 та стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Сумської митниці на користь товариства з обмеженою відповідальністю "СИМФОНІЯ ТЕПЛА" 1 828 грн в рахунок відшкодування суми понесених ним збитків.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Суд вважає необхідним стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суму судового збору в розмірі 2684 грн, який був сплачений позивачем при подачі позову.
Щодо стягнення на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне.
Згідно з ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Відповідно до частини першої та четвертої ст. 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
За приписами положень ст. 134 КАС України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (ч. 2 ст. 134 КАС України).
Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (ч. 3 ст. 134 КАС України).
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 4 ст. 134 КАС України).
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч. 5 ст. 134 КАС України).
Отже суд, вирішуючи питання про визначення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, виходить зі складності справи та обсягу наданих адвокатом послуг позивачу, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (послуг), надання до суду доказів, які стосуються спірних правовідносин.
Судом встановлено, що на підтвердження понесення витрат на правову допомогу представником позивача надано: договір про надання професійної правничої допомоги від 27.10.2022, платіжну інструкцію № 1741 від 09.02.2023 на суму 5000 грн.
Разом з тим, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі Баришевський проти України, від 10 грудня 2009 року у справі Гімайдуліна і інших проти України, від 12 жовтня 2006 року у справі Двойних проти України, від 30 березня 2004 року у справі Меріт проти України, заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.
При цьому, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини (рішення від 23 січня 2014 року у справі "East/West Aliance Limited" проти України"), обґрунтованим слід вважати розмір витрат, що є співмірними до складності справи, виконаних адвокатом робіт (наданих послуг) та часом, витраченим на виконання таких робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, а також з ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
З огляду на правову позицію Верховного Суду, наведену у додатковій постанові від 05 вересня 2019 року у справі № 826/841/17 (провадження № К/9901/5157/19), суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, за наявності заперечень іншої сторони, з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої постановлено рішення, всі її витрати на правничу допомогу, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовленого документа, витрачений адвокатом час тощо, є неспівмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.
У додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) вказано, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи. При вирішенні питання щодо певних видів правничої допомоги адвоката враховується як пов`язаність їх з розглядом справи, обґрунтованість та розумність визначення у контексті обсягу заперечень, наданих протилежною стороною. Великою Палатою Верховного Суду зазначено, що адвокат самостійно визначається зі стратегією захисту інтересів свого клієнта та алгоритмом дій задля задоволення вимог останнього та найкращого його захисту.
Відтак, з огляду на рівень складності справи, її значення для репутації позивача та обсягу наданих послуг, суд, виходячи з критерію пропорційності вважає, що розмір витрат на правничу допомогу підлягає зменшенню до 9000 грн.
Вказаний розмір витрат підтверджується належними та допустимими, в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, доказами, крім того такий розмір є співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт, часом, витраченим на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом, а також значенням справи для сторони позивача, у зв`язку з чим, вбачається стягнути з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 9000 грн.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд,
В И Р І Ш И В:
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Симфонія тепла" до Сумської митниці про визнання протиправними та скасування рішення, визнання протиправними дії задовольнити частково.
У задоволенні інших вимог - відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 02.05.2023.

Суддя М.М. Шаповал