Справа № 140/1838/23
Суддя: Каленюк Жанна Василівна
Дата ухвалення: 2023-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2023 року ЛуцькСправа № 140/1838/23

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Каленюк Ж.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Торговий дім «Салют» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Торговий дім «Салют» (далі ПП «ТД «Салют») звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 24 січня 2023 року №, №, від 30 січня 2023 року № про застосування штрафних (фінансових) санкцій.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що ГУ ДПС у Волинській області провело фактичні перевірки з питань дотримання порядку здійснення розрахункових та касових операцій, виробництва та обігу підакцизних товарів у магазинах «Салют» на проспекті Соборності, 22 і на бульваpі Дружби Народів, 3 у місті Луцьку, а також магазину «Салют-Експрес» на вулиці Незалежності, 56 у місті Ковелі Волинської області. За результатами перевірок складено акти перевірки від 23 грудня 2022 року №10405/03-20-07-05/36394628 (бланк №001889), від 23 грудня 2022 року №10406/03-20-07-05/36394628 (бланк №002002), від 28 грудня 2022 року №10545/03-20-07-05/36394628 (бланк №002006) відповідно, якими встановлено порушення вимог пунктів 1, 2, 11 статті 3 Закону України від 06 липня 1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон №265/95-ВР), Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21 січня 2016 року №13 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 лютого 2016 р оку за №220/28350, далі Положення №13). Зазначені акти перевірок і слугували підставою для прийняття ГУ ДПС у Волинській області податкових повідомлень-рішень про застосування фінансових санкцій у вигляді штрафу згідно з пунктами 1, 7 статті 17 Закону №265/95-ВР.

Позивач вважає такі податкові повідомлення-рішення протиправними, оскільки в діях ПП «ТД «Салют» відсутні склад порушень пунктів 1, 2 статті 3 Закону №265/95-ВР. Так під час фактичних перевірок службові особи відповідача провели контрольні розрахункові операції з придбання товарів, щоб перевірити, чи здійснюються розрахункові операції із застосуванням реєстратора розрахункових операцій (РРО) та чи надаються розрахункові документи встановленої форми та змісту. При проведенні контрольних розрахункових операцій були надані розрахункові документи встановленої форми та змісту; фіскальні чеки містили усі необхідні реквізити, в тому числі необхідні реквізити при продажу підакцизних товарів, чим підтверджено належне виконання ПП «ТД «Салют» вимог пунктів 1, 2 статті 3 Закону України №265/95-ВР при здійсненні розрахункових операцій. Разом з тим в пункті 2.2.20 актів перевірки вказано, що в ході аналізу інформації, яка міститься в Системі обліку даних РРО (СОД РРО) та підтверджена контрольними касовими стрічками РРО (вибірковим порядком), виявлено, що при проведенні розрахункових операцій через зареєстровані РРО створювалися та надавалися покупцям розрахункові документи невстановленої форми та змісту, фіскальні чеки не містили обов`язкового реквізиту «цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку», а саме у фіскальних чеках відсутні серія та номер марки акцизного податку на алкогольні напої.

Позивач із такими висновками акта перевірки не погоджується та зауважив, що вказана інформація отримана не в ході перевірки, а за результатами аналізу інформації, що міститься в СОД РРО. До того ж така інформація була перевірена шляхом вибіркового перегляду касових стрічок РРО у ході перевірки, перевірка усіх даних, отриманих з СОД РРО, не здійснювалося.

Позивач зазначив, що протягом 2022 року в продажу мережі магазинів «Салют» перебували алкогольні напої з марками акцизного податку як нового, так і старого зразка, а також алкогольні напої, що не підлягали маркуванню марками акцизного податку з 01 січня 2022 року. На виконання вимог Положення №13 ПП «ТД «Салют» забезпечило можливість відображення у фіскальних касових чеках цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку для алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками зі штрих-кодом. Для алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками старого зразка без штрих-коду, та алкогольних напоїв без акцизних марок, для яких вимога маркування акцизними марками скасована з 01 січня 2022 року, при продажу у фіскальному касовому чеку відображалася довільна комбінація латинських букв, арабських цифр та символів, що не заборонено вимогами законодавства та не свідчить про порушення вимог до форми та змісту розрахункового документу, встановлених Положенням №13.

Також позивач вважає, що не допускав порушення і вимог пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР, а висновки контролюючого органу про порушення режиму програмування для підакцизних товарів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД є необґрунтованими, суперечать фактичним обставинам справи та нормам законодавства. З цього приводу позивач вказав, що програмування та подальші доробки програмного забезпечення РРО, що використовується ПП «ТД «Салют», заповнення та ведення товарної бази даних здійснюється централізовано. Введення нових номенклатурних позицій та заповнення карток товарів здійснює адміністратор баз даних відповідно до посадової інструкції. Обов`язковим полем для заповнення в картці товарної одиниці для підакцизних товарів є код УКТ ЗЕД. Після заповнення картки на нову товарну одиницю адміністратором баз даних програма самостійно перевіряє відповідність внесеного коду УКТ ЗЕД Митному тарифу України. Без заповнення поля «код УКТ ЗЕД» для підакцизних товарів або у разі внесення в поле «код УКТ ЗЕД» неправильних даних програмне забезпечення відхиляє створення картки для товарної позиції і у такому разі товарна позиція не може бути поставлена на прихід магазинами та реалізована покупцям через РРО.

Відповідно до письмових пояснень фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - розробника програмного продукту для РРО ПП «ТД «Салют», який здійснює обслуговування такого програмного забезпечення, одиничні випадки відсутності у фіскальному касовому чекові інформації про код УКТ ЗЕД для підакцизних товарів можуть бути пов`язані з технічними збоями локального обладнання магазинів. В таблицях, що є додатками до актів перевірки, наведені дані про невідображення у фіскальних чеках коду УКТ ЗЕД по певних товарних позиціях, однак по таких товарних позиціях коди УКТ ЗЕД належно відображалися у фіскальних чеках попередніх періодів, що свідчить саме про збій в роботі програмного забезпечення.

З наведених підстав позивач вважає висновки контролюючого органу необґрунтованими, а винесені податкові повідомлення-рішення такими, що підлягають скасуванню.

Ухвалою судді від 15 лютого 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства (далі КАС України).

Відповідач у відзиві на позов заперечив позовні вимоги, у задоволенні яких просив відмовити (а.с.48-51 том 2). В обґрунтування цієї позиції вказав, що під час проведення фактичних перевірок у магазинах позивача було виявлені порушення пунктів 1, 2, 11 статті 3 Закону №265/95-ВР. Зокрема, розрахункові документи не містили усіх встановлених Положенням №13 реквізитів, а у разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не приймається як розрахунковий. Також суб`єкти господарювання зобов`язані при проведенні розрахункових операцій через РРО та/або програмні РРО використовувати режим програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості. Згідно з актами фактичної перевірки від 23 грудня 2022 року №10405/03-20-07-05/36394628 та від 28 грудня 2022 року №10545/03-20-07-05/36394628 загальна сума розрахункових операцій, проведених через РРО із створенням та наданням покупцям розрахункових документів невстановленої форми та змісту, становить 386478,00 грн, 300023,13 грн та 34157,09 грн відповідно. При цьому враховано, що алкогольні напої та тютюнові вироби, вироблені в Україні або імпортовані в Україну до набрання чинності внесеними відповідним законом змінами щодо маркування, знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання, а з 01 січня 2022 року суб`єкти господарювання зобов`язані забезпечити сканування (введення даних вручну) марок акцизного податку на всіх алкогольних напоях, маркованих марками акцизного податку (у тому числі марками акцизного податку старого зразка, на яких відсутній такий реквізит, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку) для відображення їх реквізитів у розрахунковому документі.

Також згідно з актом фактичної перевірки від 23 грудня 2022 року №10406/03-20-07- 05/36394628 при проведенні перевірки в частині відповідності/ невідповідності сум готівкових коштів на місці проведення розрахунків сумі коштів, які зазначені в денних звітах РРО, встановлено надлишок готівкових коштів у сумі 15,80 грн, які не проведені через РРО.

Наведені порушення мають наслідком застосування фінансових санкцій у вигляді штрафу на підставі пунктів 1, 7 статті 17 Закону №265/95-ВР.

Відповідач вважає що податкові повідомлення-рішення відповідають положенням чинного законодавства, а підстави для задоволення позовних вимог ПП «ТД «Салют» відсутні.

У відповіді на відзив (а.с.55-57 том 2) позивач вважає неспростованими доводи позову та відповідачем необґрунтовано правовірність спірних податкових повідомлень-рішень. На аргументи відповідача про обов`язок суб`єктів господарювання з 01 січня 2022 року відображати у фіскальних чеках шляхом введення серії та номера марки акцизного податку старого зразка позивач зазначив, що така позиція не відповідає вимогам розділу ІІ Положення №13, відповідно до якого у рядку 9 фіскального чека відображається цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої у випадках, передбачених чинним законодавством. Жодних доказів у спростування доводів позову в частині відсутності порушень пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР відзив не містить. Також, на думку позивача, спірні податкові повідомлення-рішення є неправомірними ще й тому, що відповідно до пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України штрафні (фінансові) санкції за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (СОVID-19), не застосовуються (крім визначених випадків, що не є такими у цьому випадку).

Відповідач заперечення на відповідь на відзив не подав.

Також учасники справи не зверталися із клопотаннями про розгляд справи в судовому засіданні, оформленими відповідно до вимог статті 167 КАС України. Суд звертає увагу, що за змістом статті 162 КАС України у відзиві на позовну заяву відповідач викладає виключно заперечення проти позову, відзив не може містити будь-яких заяв чи клопотань, оскільки заяви та клопотання учасники справи подають окремо у письмовій формі із зазначенням підстав та з дотриманням інших вимог статті 167 КАС України. Тому заявлене у відзиві на позовну заяву клопотання про розгляд справи за участю представника відповідача не підлягало вирішенню судом по суті.

Перевіривши письмовими доказами доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.

Наказом ГУ ДПС у Волинській області від 15 грудня 2022 року №2234-п, №2236-п, №2235-п (а.с.19-21 том 1) з метою контролю за дотриманням платником податків порядку здійснення розрахункових та касових операцій, вимог законодавства щодо встановлених державою фіксованих цін, граничних цін та граничних рівнів торговельної надбавки (націнки), оформлення роботодавцем трудових відносин з працівниками (найманими особами), здійснення функцій визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту етилового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального з питань дотримання вимог ПК України, Кодексу законів про працю України, Закону України від 06 липня 1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», Закону України від 19 грудня 1995 року №481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», Закону України від 02 березня 2015 року №222-VІІІ «Про ліцензування видів господарської діяльності», Закону України від 24 березня 1995 року №108/95-ВР «Про оплату праці», Закону України від 30 червня 2021 року №1591-ІХ «Про платіжні послуги», Закону України від 21 червня 2012 року №5007-VI «Про ціни і ціноутворення», постанови Правління Національного банку України від 29 грудня 2017 року №148 «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні» призначено фактичні перевірки ПП «ТД «Салют» за адресами: проспект Соборності, 22, місто Луцьк; бульвар Дружби Народів, 3, місто Луцьк; вулиця Незалежності, 56, місто Ковель.

На підставі наказу на проведення перевірки від 15 грудня 2022 року №2234-п, направлень від 15 грудня 2022 року №3635, №3636, від 23 грудня 2022 року №3730 ГУ ДПС у Волинській області у період з 15 по 23 грудня 2022 року провело фактичну перевірку зі складанням акту перевірки від 23 грудня 2022 року (бланк №001889) (а.с.22-25, том 1). За висновками акта перевірки (пункт 3.1) встановлено порушення ПП «ТД «Салют» пунктів 1, 2, 11 статті 3 Закону №265/95-ВР. Як зазначено в пункті 2.2.20 акта перевірки, під час перевірки при вибірковому методі встановлено 67 випадків порушення режиму програмування для підакцизних товарів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (додаток 4 до акта перевірки). Також аналізом інформації, що міститься в СОД РРО, яка підтверджена контрольними стрічками РРО (вибірковим порядком), встановлено, що при проведенні розрахункових операцій через зареєстровані РРО створювались та надавались покупцям розрахункові документи невстановленої форми та змісту, оскільки касові чеки не містять обов`язкові реквізити цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку, а саме у фіскальних чеках відсутні серія та номер марки акцизного податку на алкогольні напої з 01 січня 2022 року на загальну суму 391578,00 грн (додаток 5 до акта перевірки). Після повторного підрахунку загальна сума операцій, проведених з порушенням, становить 386478,00 грн.

На підставі наказу на проведення перевірки від 15 грудня 2022 року №2236-п, направлень від 15 грудня 2022 року №3638, №3639, №3637 ГУ ДПС у Волинській області у період з 15 по 23 грудня 2022 року провело фактичну перевірку зі складанням акту перевірки від 23 грудня 2022 року (бланк №002002) (а.с.62-63, том 1). За висновками акта перевірки (пункт 3.1) встановлено порушення ПП «ТД «Салют» пунктів 1, 2, 11 статті 3 Закону України №265/95-ВР. Так згідно з пунктом 2.2.20 акта перевірки встановлено проведення розрахункових операцій через РРО без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД (інформація викладена в додатку 3 до акта перевірки); на підставі аналізу інформації в СОД РРО, що підтверджена контрольними стрічками РРО (вибірковим порядком), також встановлено, що при проведенні розрахункових операцій через зареєстровані РРО створювалися та покупцям надавалися розрахункові документи невстановленої форми та змісту, фіскальні чеки не містять обов`язкові реквізити цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку: у фіскальних чеках відсутні серія та номер марки акцизного податку на алкогольні напої на загальну суму 300023,13 грн (додаток 4 до акта перевірки); при проведенні перевірки в частині відповідності/невідповідності сум готівкових коштів на місці проведення розрахунків сумі коштів, які зазначені в денних звітах реєстраторів розрахункових операцій, встановлено надлишок готівкових коштів у сумі 15,80 грн, які не проведені через РРО (додаток 2 до акта перевірки).

На підставі наказу на проведення перевірки від 15 грудня 2022 року №2235-п, направлень від 15 грудня 2022 року №3640, №3641 ГУ ДПС у Волинській області у період з 19 по 28 грудня 2022 року провело фактичну перевірку, за результатами якої на бланку №002006 складено акт перевірки від 28 грудня 2022 року (а.с.137-138 том 1). За висновками акта перевірки (пункт 3.1) ПП «ТД «Салют» порушило пункти 1, 2, 11 статті 3 Закону №265/95-ВР. Перевіркою встановлено проведення розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, зокрема, згідно з фіскальними чеками від 02 серпня 2022 року №725395, від 05 серпня 2022 року №727511 та від 12 серпня 2022 року №733252 реалізовано настоянку «Zubrowka» 0,7 л (Польща) без зазначення відповідного коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. Крім того, за результатами аналізу інформації, що міститься в СОД РРО, яка підтверджена контрольними стрічками РРО (вибірковим порядком), встановлено, що при проведенні розрахункових операцій через зареєстровані РРО створювались та надавались покупцям розрахункові документи невстановленої форми та змісту, фіскальні чеки не містять обов`язкові реквізити цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку, а саме у фіскальних чеках відсутні серія та номер марки акцизного податку на алкогольні напої з 01 січня 2022 року на загальну суму 34157,09 грн (додаток 1 до акта перевірки).

Не погоджуючись з висновками актів перевірки ПП «ТД «Салют» подало відповідні заперечення від 06 січня 2023 року №05 та №06, від 10 січня 2023 року №07 (а.с.149-173 том 1). Листами ГУ ДПС у Волинській області від 19 січня 2023 року №188/12/03-20-07-05 та№189/12/03-20-07-05, від 23 січня 2023 року №198/12/03-20-07-05 позивача повідомлено, що подані заперечення не містять фактів, які спростовують висновки актів перевірки (а.с.174-189 том 1).

На підставі зазначених актів перевірки ГУ ДПС у Волинській області прийняло податкові повідомлення-рішення про застосування до ПП «ТД «Салют» відповідно до пунктів 1, 7 статі 17 Закону №265/95-ВР штрафних (фінансових) санкцій: від 24 січня 2023 року № у сумі 584817,00 грн; від 24 січня 2023 року № у сумі 455158,40 грн; від 30 січня 2023 року № у сумі 56335,64 грн (а.с.190-192 том 1).

Не погоджуючись із такими податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся до суду із цим позовом.

При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг регулюються Законом №265/95-ВР, дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Згідно із пунктами 1 та 2 статті 3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Отже, за змістом наведених вимог суб`єкти господарювання зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи та видавати (в паперовому вигляді та/або електронній формі) розрахунковий документ встановленої форми та змісту, що підтверджує виконання розрахункової операції.

За визначенням, наведеним у статті 2 Закону №265/95-ВР (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Наказом Міністерства фінансів України від 21 січня 2016 року №13 затверджено Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затверджене (Положення №13), пунктом 2 розділу II якого передбачено обов`язкові реквізити для фіскального чека.

Відповідно до пункту 1 розділу II Положення №13 фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) - розрахунковий документ / електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги).

Пунктом 2 розділу II Положення №13 встановлено обов`язкові реквізити фіскального касового чека на товари (послуги). Серед обов`язкових реквізитів - код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7); цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9).

Установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (пункт 3 розділу І Положення №13).

Відповідальність за порушення вимог Закону №265/95-ВР суб`єктами господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), встановлена статтею 17 цього Закону.

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що пункт 1 статті 17 Закону №265/95-ВР встановлює відповідальність за невиконання суб`єктом господарювання щонайменше одного з трьох обов`язків: 1) непроведення розрахункової операції через РРО; 2) проведення розрахункової операції через РРО, однак на неповну суму покупки; 3) невидача відповідного (тобто такого, що відповідає вимогам щодо форми і змісту) розрахункового документа. Перші два обов`язки суб`єкта господарювання випливають зі змісту пункту 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, а третій - з пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР. Отже, наявність будь-якої з таких обставин (у сукупності або окремо) і утворює склад правопорушення.

Таким чином, проведення розрахункової операції через РРО без видачі розрахункового документа встановленої форми та змісту тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання фінансової санкції, передбаченої пунктом 1 частини 17 Закону №265/95-ВР.

Оцінюючи доводи сторін стосовно наявності/відсутності складу порушення ПП «ТД «Салют» пунктів 1, 2 статті 3 Закону №265/95-ВР, суд виходить з того, що фактично у магазинах позивача здійснення розрахункових операцій здійснювалося із роздрукуванням фіскальних чеків, однак за висновками контролюючого органу, такі не приймаються через відсутність в окремих із них реквізиту цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (рядок 9), а саме відсутні серія і номер марки акцизного податку.

Суд зазначає, що наказом Міністерства фінансів України під 08 червня 2021 року №329 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 24 червня 2021 року за №832/36454, набрав чинності 01 липня 2021 року, далі Наказ №329) розділ II, ІІІ Положення №13 викладено у новій редакції. Положення №13 у редакції Наказу №329 щодо форми фіскального касового чеку на товари (послуги) та фіскального касового чеку видачі коштів доповнено новим реквізитом «цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством» (рядок 9).

Також пунктом 2 Наказу №329 установлено, що: до 01 жовтня 2021 року вимоги до форми і змісту розрахункових документів в частині цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої не поширюються на розрахункові документи, що створюються реєстраторами розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій до дня набрання чинності цим наказом; до 01 жовтня 2021 року реєстратори розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, за наявності технічних можливостей мають бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками) відповідно до статті 12 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» з метою забезпечення можливості виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів, відповідно до цього наказу.

Суд звертає увагу, що запровадженню такого реквізиту фіскального касового чека, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої. передувало внесення постановою Кабінету Міністрів України від 12 лютого 2020 року №97 змін до Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07 грудня 2010 року №1251, в частині обов`язкових реквізитів марок акцизного податку для алкогольних напоїв. До таких реквізитів було додано двомірний штрих-код швидкого реагування та лінійний штрих-код.

При цьому алкогольні напої - продукти, одержані шляхом спиртового бродіння цукровмісних матеріалів або виготовлені на основі харчових спиртів з вмістом спирту етилового понад 0,5 відсотка об`ємних одиниць, які зазначені у товарних позиціях 2203, 2204, 2205, 2206 (крім квасу «живого» бродіння), 2208 згідно з УКТ ЗЕД, а також з вмістом спирту етилового 8,5 відсотка об`ємних одиниць та більше, які зазначені у товарних позиціях 2103 90 ЗО 00, 2106 90 згідно з УКТ ЗЕД (абзац сьомий статті 1 Закону України від 19 грудня 1995 року №481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», далі Закон №481/95-ВР).

Не підлягають маркуванню звичайні (неігристі) вина та зброджені напої, що класифікуються у товарній позиції 2204 (крім 2204 10, 2204 21 06 00, 2204 21 07 00, 2204 21 08 00, 2204 21 09 00, 2204 22 10 00, 2204 29 10 00) та у товарних підкатегоріях 2205 10 10 00, 2205 90 10 00, 2206 00 59 00, 2206 00 89 00 згідно з УКТ ЗЕД, фактична міцність яких вища за 1,2 відсотка об`ємних одиниць етилового спирту, але не вища за 15 відсотків об`ємних одиниць етилового спирту, за умови, що етиловий спирт, який міститься у готовому продукті, має повністю ферментне (ендогенне) походження (абзац п`ятий пункту 226.10 статті 226 Податкового кодексу України).

Марка акцизного податку - спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів (пункт 14.1.107 статті 14 Податкового кодексу України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 12 лютого 2020 року №74 «Деякі питання маркування алкогольних напоїв» затверджені марки акцизного податку для алкогольних напоїв нового зразка, які запроваджені в обіг з 01 травня 2020 року.

У свою чергу марки акцизного податку для алкогольних напоїв попереднього зразка, які були затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 14 травня 2015 року №296 та перебували в обігу з 01 липня 2015 року, не мали штрих-коду та QR-коду. Такі марки продовжували перебувати в обігу після 01 травня 2020 року відповідно до положень абзаців четвертого, шостого частини четвертої статті 11 Закону Закон №481/95-ВР, згідно з яким у разі зміни зразка марок акцизного податку вже закуплені марки попереднього зразка застосовуються у виробництві алкогольних напоїв та тютюнових виробів до їх повного використання, а марковані такими марками алкогольні напої та тютюнові вироби знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання. При цьому алкогольні напої та тютюнові вироби, вироблені в Україні або імпортовані в Україну до набрання чинності внесеними відповідним законом змінами щодо маркування, знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання.

Алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць мають тривалий або необмежений термін придатності, тому можуть перебувати в обігу протягом великого проміжку часу, зберігатися на складах оптових чи роздрібних торговців та стояти на полицях магазинів. Таким чином, на дату початку дії змін до Положення №13 у частині обов`язкового відображення у фіскальному чеку цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку для алкогольних напоїв (01 жовтня 2021 року) в обігу перебували алкогольні напої, марковані акцизними марками, введеними в обіг з 01 липня 2015 року (без штрихових кодів), та акцизними марками нового зразка, введеними в обіг 01 травня 2020 року (з нанесеним штриховим кодом).

Обов`язковим реквізитом фіскального касового чека є саме цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку, тобто такий реквізит у фіскальному касовому чеку може бути відображений лише при продажу алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками нового зразка, які мають штрих-код.

Державна податкова служба України в індивідуальній податковій консультації від 06 вересня 2021 року №3347ЛПК/99-00-07-05-01-06 зазначила, що продаж з 01 жовтня 2021 року алкогольних напоїв (строк придатності яких не минув), маркованих марками старого зразка, без зазначення в розрахунковому документі РРО та або/ ПРРО відомостей із штрих-коду марки акцизного податку (серії та номеру), не буде вважатися порушенням чинного законодавства.

За висновками актів фактичних перевірок, проведених в магазинах позивача, суть порушення, за яке на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР застосовано штрафні (фінансові) санкції, полягає у тому, що роздруковані та видані фіскальні чеки не мали цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої й у них були відсутні серія і номер марки акцизного податку (перелік фіскальних чеків наведено у додатку 5 до акта перевірки від 23 грудня 2022 року (бланк №001889), у додатку 4 до акта від 23 грудня 2022 року (бланк №002002), у додатку 1 до акта від 28 грудня 2022 року (бланк №002006).

Суд наголошує, що предметом доказування у справах, пов`язаних із притягненням суб`єкта господарювання до відповідальності на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР, є встановлення на підставі належних і допустимих доказів фактів, з якими контролюючий орган пов`язує допущення порушення суб`єктом господарювання вимог пункту 1 та/або 2 статті 3 Закону №265. У випадку притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності за невиконання обов`язку, встановленого пунктом 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, перевірці підлягають обставини безпосереднього здійснення розрахункової операції, однак її непроведення через РРО, та/або здійснення розрахункової операції на більшу суму, ніж проведено через РРО. У випадку притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності за невиконання обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР, перевірці підлягають як обставини видачі/невидачі розрахункового документа, так і обставини відповідності такого вимогам щодо форми і змісту.

За змістом спірних податкових повідомлень-рішень судом встановлено, що позивача притягнуто до фінансової відповідальності за невиконання обов`язків, встановлених як пунктом 1, так і пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Суд повторює, що безпосередній зміст обов`язку платника податку, який визначений у пункті 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, полягає у тому, щоб усі розрахункові операції відбувалися саме із застосуванням РРО і на повну суму покупки. Водночас за змістом актів фактичної перевірки, контролюючим органом не зафіксовано фактів непроведення позивачем розрахункових операцій через РРО та фактів здійснення розрахункової операції на неповну суму покупки, а отже, притягнення позивача до відповідальності за порушення пункту 1 статті 3 Закону №265/95-ВР є безпідставним.

При цьому за змістом актів перевірки судом встановлено, що безпосередньо під час фактичної перевірки контролюючим органом проведено контрольні розрахункові операції, внаслідок яких було надано розрахунковий документ встановленої форми та змісту (пункти 2.2.12 та 2.2.13 актів фактичної перевірки).

Висновок в акті перевірки від 23 грудня 2022 року (бланк №002002) про невідповідність суми готівки в касі (надлишок у сумі 15,80 грн), що також кваліфіковано як порушення пунктів 1, 2 статті 3 Закону №265/95-ВР - чи то проведення розрахункової операції без застосування зареєстрованого, опломбованого у встановленому порядку та переведеного у фіскальний режим роботи РРО, чи то не надання покупцеві розрахункового документу встановленої форми - є лише припущенням, оскільки такий факт має бути зафіксований або під час проведення контрольної розрахункової операції, або шляхом перевірки фактичних залишків товарів у магазині та виявлення нестачі товарів на суму, що відповідає сумі надлишку готівкових коштів в касі, що можливе шляхом проведення інвентаризації на вимогу контролюючого органу. Такі заходи під час проведення фактичної перевірки не були здійснені, тому факт проведення розрахункової операції без застосування PPО на суму 15,80 грн відповідачем не доведений матеріалами перевірки. При цьому перевіркою не спростовано, чи зумовлена розбіжність готівки в касі застосуванням правил заокруглення решти при проведенні розрахункових операцій.

Порушення пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР (видача покупцям розрахункових документів (фіскальних чеків) невстановленої форми та змісту), встановлене виключно за даними системи СОД РРО з посиланням на підтвердження цих відомостей контрольними стрічками (вибірковим порядком). Відповідачем до матеріалів справи не надано документів, інформація яких слугувала підставою для складення додатків до акта перевірки.

Поряд з тим у таких додатках у графі «серія та номер марки акцизного податку» щодо кожного фіскального чека вказано набір латинських літер або літер і цифр.

Суд зазначає, що цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку для алкогольних напоїв містить в собі лише інформацію про її реквізити, якою такі напої марковані. Реквізити марки акцизного податку складаються з її серії та номера і мають бути відображені в розрахунковому документі (фіскальному чеку), який свідчить про їх продаж, разом з назвою, ціною та фактичним об`ємом алкогольного напою.

Відсутність маркування маркою акцизного податку алкогольного напою або маркування алкогольних напоїв марками старого зразка (без штрихового коду) унеможливлює відображення у фіскальному чеку цифрового значення штрихового коду марки.

Оскільки алкогольні напої, що марковані марками попереднього зразка (без штрихового коду), реалізуються в межах придатності такого напою до споживання, то цілком логічно, що при продажу алкогольних напоїв з марками акцизного податку старого зразка рядок 9 «цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої» не відображається (через відсутність штрихового коду).

Відповідач наполягає на тому, що у цьому випадку суб`єкти господарювання зобов`язані забезпечити сканування (введення даних вручну) марок акцизного податку на всіх алкогольних напоях маркованих марками акцизного податку (у т. ч. марками акцизного податку старого зразка, на яких відсутній такий реквізит, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку) для подальшого відображення у розрахунковому документі.

Як зазначив у позовній заяві позивач і такі пояснення викладені в запереченнях на акти фактичних перевірок, в продажі мережі магазинів «Салют» перебували алкогольні напої з марками акцизного податку як нового, так і старого зразка. Програмне забезпечення РРО мережі магазинів не дозволяє завершити операцію з продажу алкогольного напою без введення відповідної інформації. Оскільки марки акцизного податку попереднього зразка не містять штрихового коду для сканування, то в програмі закладена можливість ручного введення комбінації латинських літер та арабських цифр для можливості завершення касиром операцій з продажу таких алкогольних напоїв. А тому для алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками старого зразка без штрихового коду, та алкогольних напоїв без акцизних марок, для яких вимога маркування акцизними марками скасована з 01 січня 2022 року, при їх продажу у фіскальному касовому чеку відображалася довільна комбінація латинських літер, арабських цифр.

Ці пояснення позивача узгоджуються із складеними відповідачем додатками до актів перевірок. Тобто, по суті фіскальні касові чеки були роздруковані та рядок 9 заповнений вручну шляхом введення комбінації літер та цифр у випадках відсутності штрихового коду на марках акцизного податку старого зразка чи алкогольних напоїв, які відповідно до положень абзацу п`ятого пункту 226.10 статті 226 Податкового кодексу України не підлягають маркуванню, що не може свідчити про порушення вимог Положення №13 до форми та змісту розрахункового документа.

Суд також зазначає, що внесення змін до Положення №13 в частині доповнення фіскального чека таким реквізитом, як «цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством)» зумовлене посиленням контролю за обігом підакцизних товарів та сплати акцизного податку.

Відповідно до статті 213 Податкового кодексу України операції з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів є об`єктами оподаткування акцизним податком.

Як видно з матеріалів справи, позивач декларує податкові зобов`язання зі сплати акцизного податку з реалізації підакцизних товарів (а.с.6-29 том 2), тож застосування штрафних санкцій у зв`язку із відображенням фіскальних чеках під час реалізації підакцизних товарів з марками, які не мають штрихового коду, шляхом введення довільної комбінації літер та цифр при заповненні рядка 9, є непропорційним.

Також суд звертає увагу, що пунктом 1 статті 17 Закону №265/95-ВР до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), застосовуються фінансові санкції у розмірах: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення (проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидачу (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання).

Розраховуючи штрафні санкції по кожній з трьох перевірок, відповідач застосував штраф у розмірі 150 відсотків вартості товарів проданих, як вважає відповідач, з порушеннями, встановленими пунктом 1 статті 17 Закону №265/95-ВР (579717,00 грн - згідно з податковим повідомленням-рішенням від 24 січня 2023 року №, 450058,40 грн - згідно з податковим повідомленням-рішенням від 24 січня 2023 року № та 51235,64 грн - згідно з податковим повідомленням-рішенням від 30 січня 2023 року №).

Поряд з тим відповідач не обґрунтував підстав застосування штрафу саме у розмірі 150 відсотків вартості проданих товарів у кожному у випадку та не надав доказів вчинення позивачем порушень, встановлених пунктом 1 статті 17 Закону №265/95-ВР, повторно.

Таким чином, суд дійшов висновку, що контролюючим органом не доведено належними та допустимими доказами порушення позивачем пунктів 1 та 2 статті 3 Закону №265/95-ВР. Суд наголошує, що факт вчинення правопорушення має підтверджуватися належними, допустимими та достатніми доказами і не може ґрунтуватися на припущеннях суб`єкта владних повноважень, який виступає від імені держави.

Наведене свідчить про неправомірність застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) за порушення пунктів 1 та 2 статті 3 Закону №265/95-ВР, а тому оскаржувані податкові повідомлення-рішення в цій частині є протиправними та підлягають скасуванню.

З матеріалів справи також слідує, що відповідачем застосовано до позивача штраф на підставі пункту 7 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення пункту 11 статті 3 цього Закону.

За правилами пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Відповідно до пункту 7 статті 17 Закону №265-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах - триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Отже, суб`єкти господарювання мають обов`язок при здійсненні розрахункових операцій в готівковій та/або в безготівковій формі при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування та зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості. Відповідальність згідно з пунктом 7 статті 17 Закону №265/95-ВР настає виключно у випадку проведення розрахункових операцій без використання режиму програмування, який передбачає зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД відповідно до пункту 2 розділу ІІ Положення №13 відображається у рядку 7 фіскального касового чеку.

До актів фактичної перевірки не долучено жодного з розрахункових документів, які б підтверджували твердження контролюючого органу про відсутність на таких розрахункових документах одного з обов`язкових реквізитів - коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

Фактично штрафні санкції накладено з підстав відсутності в окремих фіскальних касових чеках (за даними СОД РРО) реквізиту «код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД», а не у зв`язку із проведенням розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Поряд з тим відповідач не заперечує, що ПП «ТД «Салют» розрахункові операції проводить через РРО із використанням режиму програмування (контрольні розрахункові операції тому доказ). Додаток 1 до акта перевірки (бланк №001889), додаток 3 до акта перевірки (бланк №002002) містить перелік фіскальних чеків із зазначенням їх окремих реквізитів, зокрема, найменування товару, марок акцизного податку, дати і часу розрахункової операції (07 та 08 липня 2022 року), при цьому код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД в таблиці відсутній. До акта фактичної перевірки (бланк 002006) такий додаток не складався, лише за текстом цього акта в описі порушень є посилання на фіскальні чеки від 02 серпня 2022 року №725395, від 05 серпня 2022 року №727511 та від 12 серпня 2022 року №733252.

Позивач, заперечуючи висновки акта перевірки, на підставі яких спірними податковими повідомленнями рішеннями до нього застосовано штрафні санкції відповідно до пункту 7 статті 17 Закону №265/95-ВР (у розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян), покликається на лист фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , який є розробником програмного продукту для РРО ПП «ТД «Салют» та здійснює обслуговування такого програмного забезпечення на підставі договору від 01 грудня 2021 року №14/21 (а.с.34-37 том 2). Цим листом від 09 лютого 2023 року (а.с.33, том 2) розробник програмного забезпечення повідомив, що програмування та доробки до системи обліку здійснюються централізовано, в тому числі щодо друку коду УКТ ЗЕД в чекові, а одиничні випадки відсутності такої інформації в чекові можуть бути пов`язані з технічними збоями локального обладнання.

Так в таблицях, що є додатками до актів перевірки від 23 грудня 2022 року (бланк 001889) та від 23 грудня 2022 року (бланк 002002) наведені дані про невідображення у фіскальних чеках за 07 липня 2022 року та 08 липня 2022 коду УКТ ЗЕД тютюнових виробів в магазинах «Салют» за адресою проспект Соборності, 22 та бульвар Дружби Народів, 3 в місті Луцьку.

Водночас по таких товарних позиціях коди УКТ ЗЕД належно відображалися у фіскальних чеках попередніх періодів, що підтверджується копіями фіскальних чеків №343940 від 02 травня 2022 року та №550014 від 08 червня 2022 року (38-40 том 2).

Аналогічно в акті перевірки від 28 грудня 2022 року (бланк 002006), в ході перевірки магазину «Салют-Експрес» за адресою АДРЕСА_1 виявлено невідображення у фіскальних чеках від 02 серпня 2022 року №725395, від 05 серпня 2022 року №727511 та від 12 серпня 2022 року №733252 коду УКТ ЗЕД при реалізації товару настоянка Zubrowka 0,7 л (Польща). У цей же період в інших магазинах мережі товарна позиція реалізовувалася з відображенням у фіскальному чеку коду УКТ ЗЕД належним чином, що підтверджується копією фіскального чека від 03 серпня 2022 року №594367 (а.с.41 том 2).

Наведене підтверджує пояснення розробника програмного забезпечення про те, що 07 иа 08 липня 2022 року мав місце збій в роботі програмного забезпечення.

З огляду на зазначене, суд вважає, що відповідач безпідставно під час перевірки зазначених обставин не з`ясував (зокрема, за даними СОД РРО) та при прийнятті податкових повідомлень-рішень дійшов помилкових висновків про порушення ПП «ТД «Салют» вимог пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР як-от проведення розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

Таким чином, податковим органом неправомірно застосовано до позивача штрафні санкції розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за кожним актом перевірки за незабезпечення проведення розрахункових операцій через РРО з використанням режиму попереднього програмування найменування товарів (із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів), оскільки таке порушення не підтверджується наявними у справі фіскальними чеками.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що як установлено підпунктом 1 підпункту 58.1.1 пункту 58.1 статті 58 ПК України, у податковому повідомленні-рішенні зазначається або додається до нього детальний розрахунок податкового зобов`язання (за наявності) та штрафних фінансових санкцій.

Проте в порушенні цих вимог контролюючим органом у спірних рішеннях не зазначено детальний розрахунок штрафних фінансових санкцій, як і не долучено такий розрахунок до оскаржуваних рішень. Такі розрахунки до податкових повідомлень-рішень не було долучено відповідачем і до відзиву на позовну заяву.

Згідно з частинами першою, другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Підсумовуючи викладене вище, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог повністю.

Як визначено частиною першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У зв`язку із задоволенням позову на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у сумі 16444,67 грн, що підтверджуються платіжною інструкцією від 08 лютого 2023 року №98905564, випискою про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету (а.с.15 том 1, 43 том 2).

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 243-246, 255, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Приватного підприємства «Торговий дім «Салют» (43006, Волинська область, місто Луцьк, провулок Дорожний, 4, ідентифікаційний код юридичної особи 36394628) до Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, майдан Київський, 4, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи 44106679) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Волинській області від 24 січня 2023 року №, від 24 січня 2023 року №, від 30 січня 2023 року №.

Стягнути на користь Приватного підприємства «Торговий дім «Салют» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області судові витрати у сумі 16444,67 грн (шістнадцять тисяч чотириста сорок чотири грн 67 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ж.В. Каленюк