Справа № 420/126/23
Суддя: Танцюра К.О.
Дата ухвалення: 2023-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/126/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Танцюри К.О.,

за участю секретаря Грекової К.М.,

розглянувши у судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання неправомірними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання неправомірним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 31.05.2022 №401 Про застосування дисциплінарного стягнення в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 (0070217), інспектора відділу підтримки управління головної інспекції зі служби в поліції; визнання неправомірним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Херсонській області по особовому складу в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 (0070217), інспектора відділу підтримки управління головної інспекції зі служби в поліції; зобов`язання Головне управління Національної поліції в Херсонській області поновити майора поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора відділу підтримки управління головної інспекції з 01.06.2022; стягнення з Головного управління Національної поліції в Херсонській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 01.06.2022р. по дату ухвалення судового рішення у справі, з відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів; стягнення з Головного управління Національної поліції в Херсонській області на користь ОСОБА_1 додаткову винагороду в розмірі 30 000,00 грн. пропорційно в розрахунку на місяць з 24.02.2022р. по дату ухвалення судового рішення у справі.

Ухвалою суду від 09.01.2023 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 31.01.2023 задоволено заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на звернення до адміністративного суду; поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду із позовними вимогами до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання неправомірними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 09.03.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, прийнято до провадження заяву про зміну предмету позову у прохальній частині якої позивач просить суд: визнати неправомірним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 31.05.2022 №401 Про застосування дисциплінарного стягнення в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 (0070217), інспектора відділу підтримки управління головної інспекції зі служби в поліції; визнати неправомірним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 22 червня 2022 року №623 о/с Про особовий склад про звільнення згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України Про Національну поліцію у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, майора поліції ОСОБА_1 (0070217), інспектора відділу підтримки управління головної інспекції; зобов`язати Головне управління Національної поліції в Херсонській області поновити майора поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора відділу підтримки управління головної інспекції з дня її звільнення; стягнути з Головного управління Національної поліції в Херсонській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 23.06.2022 року по дату ухвалення судового рішення у справі без урахування податків і зборів; рішення суду в частині поновлення майора поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора відділу підтримки управління головної інспекції Головного управління Національної поліції в Херсонській області та стягнення з Головного управління Національної поліції в Херсонській області середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.

Ухвалою суду від 09.03.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В обґрунтування адміністративного позову, з урахуванням заяви про зміну предмету позову від 09.03.2023, представник позивача вказала, що на час застосування до ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення та звільнення, вона була вагітною, про що було повідомлено керівників. Представник позивача вказала, що про свою вагітність позивач повідомляла своїх керівників та окрім того заявила про свою вагітність у рапорті від 27 травня 2022 року, направленому нею на ім`я голови дисциплінарної комісії - заступника начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_3 на вказану відповідачем у листі №873/04/32-2022 адресу, а також, зазначала, що у зв`язку з ускладненнями вагітності ОСОБА_1 у вказаний період перебувала на лікарняних. Закон України «Про Національну поліцію» не містить положень щодо гарантій вагітних жінок і жінок, які мають дітей віком до трьох років (до шести років), то в даному випадку до спірних правовідносин повинні бути застосовані положення Кодексу законів про працю України, які, в свою чергу, визначають такі гарантії. Гарантії для такої категорії осіб, як вагітні жінки, передбачені, зокрема, ст. 184 КЗпП України. Представник позивача вказала, що звільнення вагітних жінок, має певні особливості, а саме таке звільнення можливе лише при повній ліквідації підприємства, установи, організації та при обов`язковому працевлаштуванні такої жінки, а отже, оскаржуваний наказ ГУ НП в Херсонській області від 22.06.2022 № 623 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби прямо суперечить вимогам ч. 3 ст. 184 КЗпП України. Представник позивача зазначила, що їй не було відомо про будь-який наказ начальника ГУНП в Херсонській області щодо евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області у визначений безпечний район, оскільки із положеннями вказаного наказу ОСОБА_1 ніхто не ознайомлював, копії не надавав, й навіть в усній формі не оголошував ані безпосередній керівник позивача ані будь-яка інша уповноважена особа. Так, з 24.02.2022 по 27.02.2022 позивач перебувала у м.Херсоні та в цей період часу жодних вказівок щодо евакуації (передислокації) не отримувала та з 24.02.2022 керівництвом ГУНП в Херсонській області не було організовано жодної евакуації особового складу підрозділів ГУНП в Херсонській області та їх родин в безпечні райони. Представник позивача вказала, що 24.02.2022 та протягом тривалого часу виїзд з м.Херсон на підконтрольну територію України був фактично заблокованим військовими формуваннями російської федерації та з м. Херсон тривалий час було відсутнє транспортне, автобусне сполучення, не було жодних безпечних виїздів («зелених коридорів») та на адміністративних межах Херсонської області постійно велись бойові дії, що унеможливлювало безпечний виїзд позивача з окупованої території м. Херсон. Представник позивача зазначала, що протягом тривалого часу позивач разом із сином намагались разом виїхати з тимчасово окупованої території Херсонської області, проте намагання виїзду позивача з окупованої території Херсонської області ставили під загрозу її життя та життя її сина через відсутність «зелених коридорів» та будьяких безпечних шляхів виїзду. Крім того, як вказала представник позивача, були зафіксовані не однократні випадки загибелі та травмування людей при намаганні виїзду з окупованої території, а також взяття військовослужбовцями рф у полон працівників поліції під час їх спроб виїзду з окупованої території. Зазначене вище унеможливлювало виїзд позивача за межі Херсонської області, про що позивач доповідала своєму безпосередньому керівнику, а також зазначала в рапорті на ім`я голови дисциплінарної комісії заступника начальника ГУНП в Херсонській області, полковника поліції ОСОБА_4 . Крім того, після 24.02.2022 року ОСОБА_1 дистанційно здійснювала виконання своїх посадових (функціональних) обов`язків, а саме: готувала матеріали для проведення службових розслідувань, проводила службові розслідування за фактом втрати табельної зброї працівником СВ Херсонського РУП ГУНП ОСОБА_5 та працівниками РКС ГУНП ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , за фактом взяття в полон та заволодіння вогнепальною зброєю заступника начальника СПД на воді Херсонського РУП ГУНП ОСОБА_8 , а також у перші місяці війни дистанційно чергувала в ГУНП та у разі надзвичайних ситуацій готувала інформаційні довідки до НПУ, про що позивач повідомляла у телефонному режимі начальника УГІ ГУНП підполковника поліції Кардаву Тенгіза та т.в.о. начальника відділу СР УГІ ГУНП в Херсонській області підполковника поліції Шанька Олександра. На думку представника позивача, відповідачем при проведенні службового розслідування було порушено вимоги ч.ч.1, 10 ст.14 Дисциплінарного статуту та п. п. 1, 4 розділу 5 Порядку № 893, а саме: - не було зібрано і перевірено відомості, що мають значення для справи; - не було з`ясовано чи було ознайомлено ОСОБА_1 з наказом Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 24.02.2022 №87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район» та чи було їй взагалі відомо про існування даного наказу; - не було з`ясовано чи було доведено до відома позивача щодо місця передислокації Головного управління Національної поліції в Херсонській області; - не було взято до уваги самостійні намагання позивача виїхати за межі окупованої території Херсонської області; - не прийнято до уваги, що ОСОБА_1 в період з 24.02.2022 по день звільнення дистанційно здійснювала виконання своїх посадових (функціональних) обов`язків, про що позивач доповідала у телефонному режимі начальнику УГІ ГУНП підполковнику поліції Кардаві Тенгізу та т.в.о. начальника відділу СР УГІ ГУНП в Херсонській області підполковнику поліції ОСОБА_9 ; - не взяті до уваги пояснення позивача, надані в рапорті на ім`я голови дисциплінарної комісії заступника начальника ГУНП в Херсонській області, полковника поліції ОСОБА_4 ; - не було з`ясовано місце перебування ОСОБА_1 , характер і зміст її дій як поліцейського з відсічі збройної агресії проти України, які вона вчиняла, обстановку подій та воєнну ситуацію в регіоні. З 24.02.2022 позивач неодноразово наголошувала, що має бажання продовжувати службу в Національній поліції України та дистанційно здійснювала виконання своїх посадових (функціональних) обов`язків, отже згідно фактичних обставин справи не покидала службу, а навпаки продовжувала виконувати додаткові повноваження поліції в умовах воєнного стану. Водночас, як зазначає позивач, у період часу з 24.02.2022 вона не допускала порушень службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, вимог частини 4 статті 8, пункту 1, 2 частини 1 статті 18, пункту 24 статті 23, пункту 2 статті 24, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 5 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, абзацу 1, 2 Розділу ІІ правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, а відповідач, на її думку, належним чином не встановив, чи дійсно поведінка позивача мала ознаки дисциплінарного проступку та не врахував: ступінь його тяжкості; наявність/ відсутність шкоди; обставини, за яких сталася подія; обставини, які пом`якшують відповідальність; попередню роботу позивача, при цьому застосувавши до неї крайню міру дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, що на думку позивача є необґрунтованим та непропорційним. При цьому, як вказала представник позивача, у випадку незаконного звільнення працівника з роботи, його порушене право повинно бути відновлене шляхом поновлення його на посаді, з якої його було незаконно звільнено або на рівнозначній посаді та, що з системного аналізу вищенаведених норм Порядку № 100 та Порядку № 260 можна дійти висновку, що нарахування середнього грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу поліцейським проводиться шляхом множення середньоденного грошового забезпечення на число календарних днів вимушеного прогулу.

Представник відповідача заперечувала проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , вказавши, що у позовній заяві зазначено, що поважність причин відсутності на службі ОСОБА_1 доводиться тим, що про передислокації ГУНП їй нічого відомо не було, такий наказ жодним способом до її відома не доводився, ГУНП не було організовано евакуацію особового складу та членів сімей, транспортний засіб відсутній, гуманітарні коридори відсутні, ОСОБА_1 в період збройної агресії російської федерації (далі-рф) була вагітна, нею приймалися спроби виїзду, має на утриманні малолітню дитину та після 24.02.2022 виконувала службові обов`язки. Проте, як вважає відповідач, належних доказів на підставі яких суд може встановити наявність обставин (фактів) на які посилається представник позивача у позові суду не надано. За інформацією наданою АВ ЦЗ ГУНП в Херсонській області, за управлінням Головної інспекції ГУНП в Херсонській області були закріплені службові автотранспорти: ВАЗ 2107, Skoda Fabia, Skoda Oktavia, а доведення необхідності евакуюватися та наявність можливості виїзду на підконтрольні Україні територію спростовується доданими до відзиву доказами. Крім того, ОСОБА_1 на поважність причин відсутності на службі посилається на ті обставини що, окупаційні війська відмовлялися пропускати осіб, що бажають виїхати з окупованої території, тому їй виїхати не вдалося та на підтвердження зазначених обставин надається рапорт про неможливість виїзду поданий начальнику ГУНП, що не є належним доказом обставин на які вона посилається. Представник відповідача вказала, що за інформацією УКЗ ГУНП протягом 22 днів (з 18.04.-09.05.2022) у той період, який зазначено позивачем у позові про спроби наміру виїхати, на підконтрольну територію прибуло 686 атестованих працівників ГУНП в Херсонській області та за інформацією Херсонської обласної військової адміністрації, станом на 30.05.2022, за даними операторів мобільного зв`язку тимчасово окуповану територію Херсонської області покинуло 178 224 особи жителів Херсонської області. Крім того, можливість виїхати з тимчасово окупованих громад Херсонської області підтверджується публікаціями у засобах масової інформації «Українській правді» від 24.05.2022 у статті Херсонську область залишило 50% населення та «Типичний Херсон» від 12.05.2022 в якій стверджується про те, що з тимчасово окупованої Херсонщини виїхав кожний п`ятий мешканець. Зазначене, на думку відповідача, дає підстави стверджувати, що всі мешканці Херсонської області та працівники поліції, які мали намір та бажання вийти на підконтрольну Україні територію покинули тимчасово окуповані територіальні громади Херсонської області. Крім того, представник відповідача зазначала, що про можливість виїзду з тимчасово окупованої Херсонської територіальної громади розповів в інтерв`ю в ТСН 09.09.2022 голова обласної військової адміністрації Ярослав Янушевич. Представник відповідача також вказувала, що наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район» було оголошено евакуацію особового складу, документів та майна у визначене безпечне місце. У відповідності до інформації з групи «Інформування керівників ГУНП» у месенджері «Telegram», яка використовувалася для здійснення інформування керівників органів та підрозділів ГУНП в Херсонській області (на той час у вказаній групі перебувало 192 керівника різних рівнів) з питань службової діяльності, встановлено, що об 11.28 год. 24.02.2022 начальником УОАЗОР ГУНП полковником поліції ОСОБА_10 в зазначену групу надіслано інформацію щодо отримання від начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_11 та подальше дублювання наказу про евакуацію особового складу в бік м.Миколаєва, а саме: «Все 100% эвакуация л/с!! В сторону Николаева». На запитання деяких керівників щодо евакуації, об 11.42 год. того ж дня полковником поліції ОСОБА_10 додатково здійснено наголошення на виконанні зазначеного наказу трьома знаками оклику «!!!». Надалі, о 17.40 год. полковник поліції ОСОБА_10 в указану групу надіслано повідомлення «УВАГА ВСІМ! Орієнтовно о 19.00 год., якщо не зміниться ситуація, або пропаде зв`язок забезпечити евакуацію о/с у бік м. Миколаєва». О 19.57 год. підполковником поліції ОСОБА_12 в групу надіслано повідомлення «Николаев говорит нашим сотрудникам эвакуация и выдвигаться на Вознесенск», на вказане повідомлення полковник поліції ОСОБА_11 надав команду «Так. Давайте з ними» (скриншот з групи «Інформування керівників ГУНП»). У подальшому, 25.02.2022, приблизно в обідній час, полковником поліції ОСОБА_13 за допомогою месенджера розміщено усний наказ начальника ГУНП в Херсонській області про евакуацію особового складу, який ще не евакуювався у безпечне місце, виїхати у бік м. Миколаєва. Віддання наказу начальником ГУНП в Херсонській області про евакуацію підтверджується також поясненнями заступника начальника УОАЗОР ГУНП в Херсонській області ОСОБА_14 , який пояснив, що 25.02.2022 у першій половині дня знаходився в ГУНП в Херсонській області у службовому кабінеті заступника начальника ОСОБА_15 , де також перебував начальник ГУНП КорольІ.В, інші керівники ГУНП та інші керівники підрозділів ГУНП. Близько 13-00, начальник ГУНП Король І.В оголосив наказ про проведення евакуації особового складу, який ще залишився у м.Херсоні. Вказана команду начальника ГУНП була викладена в групі інформування керівників ГУНП» для доведення до усіх підлеглих працівників їх керівниками. Об 14-10 начальником УОАЗОР ОСОБА_16 команда про евакуацію продубльована в группі « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Про віддання наказу начальником ГУНП про евакуацію та публікацію його в групі «Інформування керівників ГУНП» у месенджері «Telegram» 24.02.2022 та остаточного 25.02.2022 підтверджують в інформаційних довідках заступники начальника ГУНП в Херсонській області полковник поліції ОСОБА_13 та полковник поліції ОСОБА_15 . Відповідач вказав, що у ході службового розслідування оцінюючи зібрані матеріали дисциплінарна комісія прийшла до висновків, що у діях старшого інспектора відділу службових розслідувань управління Головної інспекції ГУНП в Херсонській області наявний дисциплінарний проступок, яким згідно Дисциплінарного Статуту Національної поліції України визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає у порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Наявні відомості зібрані у ході службового розслідування підтверджують вчинення тяжкого дисциплінарного проступку, а саме порушення Присяги працівника поліції, невиконання наказу керівника, невиконанні обов`язків поліцейського у період дії воєнного стану в Україні, не здійсненні заходів правового режиму воєнного стану, що стало наслідком неприбуття до місця несення служби (евакуації), визначених наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 №87, та відсутності з 24.02.2022 на службі без поважних причин. Відповідач вказав, що порушення у період дії воєнного стану частини 4 статті 8, пункту 1, 2 частини 1 статті 18, пункту 24 статті 23, пункту 2 статті 24, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 5 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, абзацу 1, 2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 №1179, ОСОБА_17 , свідчить про вчинення тяжкого дисциплінарного проступку не сумісного з подальшим проходженням служби в поліції.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Майор поліції ОСОБА_1 проходила службу в поліції на посаді інспектора відділу підтримки управління головної інспекції ГУ НП в Херсонській області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 31.05.2022р. №401, за грубе порушення службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, вимог частини 4 статті 8, пункту 1, 2 частини 1 статті 18, пункту 24 статті 23, пункту 2 статті 24, статті 64 Закону України Про Національну поліцію, частини 1 статті 5 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018р. №2337-УІІІ, абзацу 1, 2 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016р. №1179, майора поліції ОСОБА_1 (0070217), інспектора відділу підтримки управління головної інспекції, звільнено зі служби в поліції (а.с.106 т.1).

Наказом Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 22.06.2022р. №623 о/с звільнено майора поліції ОСОБА_1 згідно з п. 6 ч.1 ст.77 Закону України Про Національну поліцію у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (а.с.108 т.1).

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року

№ 580-VIII .

Відповідно до ч. 3. ст. 11 Закону України "Про Національну поліцію" рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Згідно ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3)поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6)інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч.1, 2 ст.19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно ст.59 Закону України "Про Національну поліцію" служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до ст.8 Закону України "Про Національну поліцію" під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Згідно ст.23, 24 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості. У разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості. У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Відповідно до п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканість житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно ст.11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення. У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо. У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Згідно ст. 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказ Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893.

Відповідно до п.1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно п. 1, 2, 4, розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1, 2, 3, 4, 5 розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження). У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Згідно п. 1 розділу VІI Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для прийняття Головним управлінням Національної поліції в Одеській області наказів від 31.05.2022р. №401 про застосування дисциплінарного стягнення та від 22.06.2022р. №623 о/с про звільнення ОСОБА_1 з посади став висновок службового розслідування, затверджений начальником ГУНП в Херсонській області від 31.05.2022 (а.с.151-164 т.1).

Згідно висновку службового розслідування від 31.05.2022 членами комісії встановлено, що на розгляд керівництва ГУНП в Херсонській області надійшла доповідна записка заступника начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_15 від 10.05.2022 про те, що деякі поліцейські ГУНП не виконали вимоги наказу ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 №87 Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район, не покинули територіальні громади Херсонської області, які перебувають у тимчасовій окупації РФ, для здійснення відповідно до своєї посади повноважень, безпосередньо пов`язаних з реалізацією завдань та виконанням функцій покладених на поліцію, на підконтрольній Україні території та станом на 07.05.2022 відсутні без поважних причин на службі. У вказаній доповідній записці зазначено, що станом на 07.05.2022 відсутні на службі без поважних причин поліцейські підрозділів ГУНП в Херсонській області, які згідно з наказом ГУНП № 87 не прибули (евакуювалися) до місця передислокації Головного управління або до безпечних районів, а саме Управління головної інспекції -5 працівників, зокрема майор поліції ОСОБА_1 (0070217) інспектор відділу підтримки управління головної інспекції. Службовим розслідуванням встановлено, що заступником начальника УКЗ ГУНП підполковником поліції ОСОБА_18 , у присутності в якості свідків заступника начальника відділу УКЗ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_19 та начальника відділу УКЗ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_20 , 07.05.2022 та 10.05.2022 складено акти про відсутність на службі (робочому місці) в місцях дислокації ГУНП вищевказаних працівників (акти №621/2/02- 2022 від 07.05.2022 та №660/2/02-2022 від 10.05.2022). Наказом ГУНП від 10.05.2022 №184 за фактом порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Херсонській області, що виразилось у невиконанні наказу начальника ГУНП щодо евакуації (передислокації) підпорядкованих підрозділів у визначений безпечний район, а також відсутності працівників поліції без поважних причин на службі, призначене дане службове розслідування. Згідно ч.3 ст.26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, за вмотивованим рапортом голови комісії, керівництвом ГУНП строк проведення службового розслідування було продовжено до 31.05.2022 (наказ ГУНП від 23.05.2022 №220). Службовим розслідуванням встановлено, що 24.02.2022 відбулося вторгнення військ Російської Федерації на територію України та розпочалася повномасштабна збройна агресія РФ проти України. Наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район було оголошено евакуацію особового складу, документів та майна у визначене безпечне місце. У відповідності до інформації з групи Інформування керівників ГУНП у месенджері Telegram, яка використовувалася для здійснення інформування керівників органів та підрозділів ГУНП в Херсонській області (на той час у вказаній групі перебувало 192 керівника різних рівнів) з питань службової діяльності, встановлено, що об 11.28 год. 24.02.2022 начальником УОАЗОР ГУНП полковником поліції ОСОБА_10 в зазначену групу надіслано інформацію щодо отримання від начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_11 та подальшу дублювання наказу про евакуацію особового складу в бік м. Миколаєва, а саме: Все 100% эвакуация л/с!! В сторону Николаева. На запитання деяких керівників щодо евакуації, об 11.42 год. того ж дня полковником поліції ОСОБА_10 додатково здійснено наголошення на виконанні зазначеного наказу трьома знаками оклику !!!. Надалі, о 17.40год. полковник поліції ОСОБА_10 в указану групу надіслано повідомлення УВАГА ВСІМ! Орієнтовно о 19.00 год., якщо не зміниться ситуація, або пропаде зв`язок забезпечити евакуацію о/с у бік м. Миколаєва. О 19.57 год. підполковником поліції ОСОБА_12 в групу надіслано повідомлення Николаев говорит нашим сотрудникам эвакуация и выдвигаться на Вознесенск, на вказане повідомлення полковник поліції КорольІ.В. надав команду Так. Давайте з ними (скриншот з групи Інформування керівників ГУНП). У подальшому, 24.02.2022 заступником начальника ГУНП полковником поліції ОСОБА_13 у месенджері запропоновано працівникам повернутися до ГУНП для несення служби. 25.02.202, полковником поліції ОСОБА_13 за допомогою месенджера надано команду особовому складу, який не евакуювався у безпечне місце, виїхати в бік м. Миколаєва. У відповідності до положень ч. 1, 3 та 4 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, наказ є формою реалізації службових повноважень керівника та може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку. Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості. Також, згідно положень ч.1, 2 ст. 5 вищезазначеного Статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу. За інформацією УКЗ ГУНП, станом на 24.02.2022 загальна фактична чисельність атестованого особового складу Головного управління складає 2117 працівників. Також, аналізуючи інформацію УКЗ ГУНП щодо чисельності атестованих працівників ГУНП в Херсонській області, які з початку широкомасштабної збройної агресії РФ та тимчасової окупації територій Херсонської області прибули на підконтрольну територію Збройних сил України для несення служби до підрозділів поліції інших регіонів, встановлено, що станом на 18.04.2022 налічується 781 працівник, станом на 09.05.2022 1467. Тобто, протягом 22 днів (з 18.04.-09.05.2022) на підконтрольну територію прибуло 686 атестованих працівників ГУНП в Херсонській області. З метою виконання пункту 6 розділу IV рішення наради керівництва Національної поліції від 22.04.2022 (протокол наради НПУ №9), службової телеграми ГУНП від 03.05.2022 №529/01/2-2022, керівники підрозділів (служб) та територіальних (відокремлених) підрозділів поліції ГУНП в Херсонській області доповіли керівництву ГУНП про факти відсутності без поважних причин на службі підлеглих працівників та станом на 07.05.2022 їх кількість становить 453 особи. На виконання п.8. розділу І Порядку та умов виплат грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС України із специфічними умовами навчання, затвердженого наказом МВС України від 06.04.2016 №260 працівникам поліції, які відсутні на службі без поважних причин, припинено виплату грошового забезпечення з 10.05.2022 (наказ ГУНП від 10.05.2022 №185). Опитані під час службового розслідування керівники підрозділів (служб) та територіальних (відокремлених) підрозділів поліції ГУНП в Херсонській області, підлеглі яких відсутні на службі без поважних причин, зазначили, що наказ начальника ГУНП щодо здійснення евакуації в безпечний район (м. Миколаїв чи інші визначені райони) доводили своєму підлеглому особовому складу у телефонному режимі або за допомогою месенджерів. Станом на 28.05.2022 до місця тимчасової дислокації ГУНП в Херсонській області не з`явилися за викликом та не повідомили про наявність поважних причин свого неприбуття деякі працівники, зокрема, позивач.

У ході службового розслідування оцінюючи зібрані матеріали дисциплінарна комісія дійшла висновків, що в діях вищезазначених працівників ГУНП в Херсонській області наявний дисциплінарний проступок, яким згідно Дисциплінарного Статуту Національної поліції України визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ними службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Наявні відомості зібрані в ході службового розслідування підтверджують вчинення тяжкого дисциплінарного проступку, а саме порушення Присяги працівника поліції, невиконання наказу керівника, невиконанні обов`язків поліцейського в період дії воєнного стану в Україні, не здійсненні заходів правового режиму воєнного стану, що стало наслідком неприбуття до місця несення служби (евакуації), визначених наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 №87, та відсутності з 24.02.2022 на службі без поважних причин. Порушення в період дії воєнного стану частини 4 статті 8, пункту 1, 2 частини 1 статті 18, пункту 24 статті 23, пункту 2 статті 24, статті 64 Закону України Про Національну поліцію, частини 1 статті 5 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, абзацу 1, 2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 №1179, окремими поліцейськими ГУНП в Херсонській області, зокрема ОСОБА_1 , свідчить про вчинення тяжкого дисциплінарного проступку не сумісного з подальшим проходженням служби в поліції. Дисциплінарна комісія прийшла до висновку про те, що позивач вчинила дисциплінарний проступок, який полягає в порушенні службової дисципліни, не виконанні службових обов`язків поліцейського в період дії воєнного стану в Україні, в порушенні Присяги працівника поліції, не виконанні наказу начальника ГУНП від 24.02.2022 №87 Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район та відсутності з 24.02.2022 на службі без поважних причин, зокрема, майора поліції ОСОБА_1 , інспектора відділу підтримки управління головної інспекції. Про факт відсутності працівників, зокрема позивача, на службі без поважних причин дисциплінарною комісією складено акт (№1036/2022 від 31.05.2022).

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року №1179 (далі - Правила), ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно абз. 1, 2, 5 пункту 1 розділу II Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятим: відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства У країни обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законам України Про Національну поліцію, Про запобігання корупції та іншими актам законодавства України.

Правила етичної поведінки поліцейських вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог статутів, нормативних актів Міністерства внутрішніх справ України, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності.

При цьому, одним із принципів етики працівників Національної поліції є гідна поведінка, що охоплює: повагу до гідності інших осіб; ввічливість та дотримання високої культури спілкування; доброзичливість і запобігання виникненню конфліктів; недопущення дій і вчинків, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинути на репутацію працівників Національної поліції. Поведінка працівника Національної поліції завжди й за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму й морально-етичним принципам.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 07 березня 2019 року (справа № 819/736/18), в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року по справі № 815/4478/16.

При цьому, суд враховує, що мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника і його ставлення до вчиненого.

З висновку службового розслідування в частині, що стосується позивача, судом встановлено, що дисциплінарною комісією фактично не повно досліджувалися обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Так, саме по собі складання актів №621/2/02- 2022 від 07.05.2022 та №660/2/02-2022 від 10.05.2022 про відсутність на службі працівника, без встановлення причини його відсутності не може бути беззаперечним фактом вчинення такого проступку.

У матеріалах справи відсутні докази повідомлення ОСОБА_1 про складення наказу начальника ГУНП від 24.02.2022 №87 Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район та доведення вказаного наказу до позивача.

Під час з`ясування офіційних обставин справи судом допитано в якості свідка начальника Управління головної інспекції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_21 , який вказав, що ОСОБА_1 про можливість евакуації він повідомляв в усній формі - 24.02.2023. Разом з тим, як вказав свідок, у позивача була наявна можливість евакуюватись як на власному автомобілі так і на службових автомобілях, чим позивач не скористалась. Щодо вагітності ОСОБА_1 свідок пояснив, що офіційних документів щодо вказаного стану позивача до ГУ НПУ в Херсонській області та дисциплінарної комісії не надходили, а на питання позивача «Чому медичні довідки, які направлялись свідку відсутні у матеріалах дисциплінарного провадження?» свідок зазначив, що на той час йому в день надходило близько сотні повідомлень та звісно він не переглядав усі файли.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 народила сина, ОСОБА_22 , що підтверджується свідоцтвом про народження від 20.09.2022 Серії НОМЕР_1 (а.с.191 т.1) та відповідно 24.02.2022 під час вторгнення військ Російської Федерації на територію України позивач була вагітною.

Разом з тим, як вбачається з виписного епікризу історії хвороби №1729 КП«Олешківська ЦРЛ» ОСОБА_1 було госпіталізовано до лікарні, яка у період з 27.04.2022 по 06.05.2022 перебувала на лікуванні (а.с.35-36 т.2).

Як вбачається з виписного епікризу історії хвороби №1885 КП «Олешківська ЦРЛ» ОСОБА_1 було госпіталізовано до лікарні, яка у період з 12.05.2022 по 21.05.2022 перебувала на лікуванні (а.с.33-34 т.2).

Згідно виписного епікризу з акушерського відділення КНП «ХОКЛ» ХОР IX№3765/2022 ОСОБА_1 було госпіталізовано до лікарні, яка у період з 23.06.2022 по 28.06.2022 перебувала на лікуванні (а.с.37-38 т.2).

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 направила голові дисциплінарної комісії рапорт від 25.05.2022 (а.с.28,40 т.1), у якому повідомила про свою вагітність та про те, що постійно перебуває у лікарні м.Олешки Херсонської області, у зв`язку з загрозою викидню. Також, заявник повідомила про те, що у неї не має власного транспортного засобу, щоб організувати свій виїзд на підконтрольну територію України.

Порядок проходження служби особами рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, їх права і обов`язки регулюється Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженим постановою Кабінету Міністрів УРСР від 29.07.1991 № 114 (далі - Положення № 114).

Відповідно до пункту 10 Положення №114 особи рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ користуються всіма соціально-економічними, політичними та особистими правами і свободами, виконують усі обов`язки громадян, передбачені Конституцією та іншими законодавчими актами, а їх права, обов`язки і відповідальність, що випливають з умов служби, визначаються законодавством, Присягою, статутами органів внутрішніх справ і цим Положенням.

Згідно з пунктом 17 Положення № 114 вагітні жінки і матері з числа осіб рядового і начальницького складу користуються всіма правами і пільгами, встановленими законодавством.

Враховуючи, що Закон № 580-VII не містить положень щодо гарантій вагітних жінок і одиноких, які мають дітей віком до чотирнадцяти років, то в даному випадку до спірних правовідносин повинні бути застосовані норми Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України).

Відповідно до статті 3 КЗпП України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Стаття 184 КЗпП України визначає гарантії при прийнятті на роботу і заборона звільнення вагітних жінок і жінок, які мають дітей.

Відповідно до абзацу третього цієї статті звільнення вагітних жінок і жінок, які мають дітей віком до трьох років (до шести років - частина шоста статті 179), одиноких матерів при наявності дитини віком до чотирнадцяти років або дитини з інвалідністю з ініціативи роботодавця не допускається, крім випадків повної ліквідації підприємства, установи, організації, коли допускається звільнення з обов`язковим працевлаштуванням. Обов`язкове працевлаштування зазначених жінок здійснюється також у випадках їх звільнення після закінчення строкового трудового договору. На період працевлаштування за ними зберігається середня заробітна плата, але не більше трьох місяців з дня закінчення строкового трудового договору.

Зазначена норма надає гарантію щодо обмежень на звільнення вагітних жінок та одиноких матерів при наявності дитини віком до чотирнадцяти років. Так, звільнення жінок, зазначених у частині 3 статті 184 КЗпП України, має певні особливості, зокрема, таке звільнення можливе, проте власник зобов`язаний працевлаштувати жінку на цьому самому або іншому підприємстві відповідно до її спеціальності.

Аналогічна правова позиція, викладена у постанові Верховного суду від 14.02.2018 у справі № 826/26336/15.

Враховуючи викладене та прийняття відповідачем наказу від 31.05.2022 №401 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення та наказу від 22.06.2022 №623 о/с, без врахування всіх обставин неможливості евакуювання за станом здоров`я та норм ч.3 ст.184 КЗпП України, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправним і скасування наказу Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 31.05.2022 № 401 Про застосування дисциплінарного стягнення в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 (0070217), інспектора відділу підтримки управління головної інспекції зі служби в поліції та наказу Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 22 червня 2022 року №623 о/с Про особовий склад про звільнення згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України Про Національну поліцію у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, майора поліції ОСОБА_1 (0070217), інспектора відділу підтримки управління головної інспекції, є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до п. 23 ч. 1 ст. 4 КАС України похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Таким чином, оскільки суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги щодо скасування наказів, якими позивача звільнено з посади є такими, що підлягають задоволенню з вищенаведених підстав, суд вважає, що позовні вимоги про поновлення майора поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора відділу підтримки управління головної інспекції з 22 червня 2022 року також підлягають задоволенню.

Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. №100 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати

Пунктом 5 Порядку №100 визначено, що нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. Нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. При обчисленні середньої заробітної плати за два місяці, виходячи з посадового окладу чи мінімальної заробітної плати, середньоденна заробітна плата визначається шляхом ділення суми, розрахованої відповідно до абзацу п`ятого пункту 4 цього Порядку, на число робочих днів за останні два календарні місяці, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, згідно з графіком підприємства, установи, організації.

У разі коли середня місячна заробітна плата визначена законодавством як розрахункова величина для нарахування виплат і допомоги, вона обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати, розрахованої згідно з абзацом першим або другим цього пункту, на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді.

Згідно довідки Головного управління Національної поліції в Херсонській області №122 від 17.01.2023 середньоденний заробіток ОСОБА_1 складає 423,83 грн (а.с.118 т.1).

Отже, враховуючи вищевикладене та те, що останній день роботи позивача є днем звільнення, у зв`язку з чим період вимушеного прогулу складає 216 робочих дні, зокрема, у період з 23.06.2022 ( наступний день після звільнення) по 20.04.20213(дата ухвалення судом рішення). Середньоденна заробітна плата 423,83 грн., а тому середній заробіток за час вимушеного прогулу складає 91 547,28грн.

Відтак, сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача складає 91 547,28грн.

Поряд з цим, у відповідності до положень п. 2, 3 ч.1 ст.371 КАС України негайно виконуються рішення суду у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає за можливе допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення майора поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора відділу підтримки управління головної інспекції Головного управління Національної поліції в Херсонській області та стягнення з Головного управління Національної поліції в Херсонській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 9 324,26 грн.(дев`ять тисяч триста двадцять чотири гривні двадцять шість копійок).

Решта доводів та заперечень висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає, що адміністративний позов позивача підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 31.05.2022 № 401 Про застосування дисциплінарного стягнення в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 (0070217), інспектора відділу підтримки управління головної інспекції зі служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 22 червня 2022 року №623 о/с Про особовий склад про звільнення згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України Про Національну поліцію у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, майора поліції ОСОБА_1 (0070217), інспектора відділу підтримки управління головної інспекції.

Поновити майора поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора відділу підтримки управління головної інспекції з 22 червня 2022 року.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Херсонській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 91 547,28грн. (дев`яносто одна тисяча п`ятсот сорок сім гривень двадцять вісім копійок).

Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення майора поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора відділу підтримки управління головної інспекції Головного управління Національної поліції в Херсонській області та стягнення з Головного управління Національної поліції в Херсонській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 9 324,26 грн.(дев`ять тисяч триста двадцять чотири гривні двадцять шість копійок).

Рішення набирає законної сили згідно ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295 та п. 15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя К.О. Танцюра