Справа № 160/20119/22
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Верба І.О., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Малого приватного підприємства «Оріль» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
1. 21.12.2022 представник Малого приватного підприємства «Оріль» адвокат Донець Сергій Олександрович звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про:
2. Ухвалою суду від 26.12.2022 прийнято позов до розгляду, у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи у судовому засіданні відмовлено, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, учасникам справи надано строк для подання заяв по суті спору, витребувано докази у позивача.
3. 04.01.2023 представник позивача, адвокат С.О. Донець, засобами електронного зв`язку зазначив, що документи, витребувані судом згідно ухвали від 26.12.2022 долучені до матеріалів справи. Рішення про врахування або неврахування таблиць даних відсутнє, так як Таблиця не подавалась.
4. 13.01.2023 від ГУ ДПС у Дніпропетровській області та ДПС України надійшли відзиви на позовну заяву.
6. Позивачем направлені пояснення із підтверджуючими документами, однак відповідачем прийнято рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, яке позивач вважає необґрунтованим та таким, що підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
7. Надані контролюючому органу документи повністю підтверджували реальність здійснення господарської операції.
ІІІ.ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧІВ
ГУ ДПС у Дніпропетровській області
8. Відповідач проти позову заперечив повністю, зазначив, що Комісія контролюючого органу при прийнятті оскаржуваного рішення діяла у межах своїх повноважень та у спосіб, що передбачений законом, здійснивши перевірку поданих платником податку копій документів.
9. Для ухвалення рішення про зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну, суд повинен перевірити саме той факт, що податкова накладна яка була подана позивачем відповідає всім критеріям відповідно до пункту 12 Порядку № 1246 і її можливо зареєструвати у ЄРПН.
10. При цьому, така перевірка здійснюється податковим органом автоматично і судом не може бути проведена.
11. Відповідач проти позову заперечив повністю, зазначив, що законодавством не встановлено обов`язку контролюючого органу та відповідної процедури конкретизації переліку документів, необхідних для реєстрації податкової накладної.
12. Позовні вимоги МПП «Оріль» про зобов`язання ДПС зареєструвати податкову накладну є необґрунтованими, оскільки без надання правової оцінки рішенню комісії регіонального рівня, зобов`язання ДПС зареєструвати податкову накладну в ЄРПН є передчасним.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
13. МПП «Оріль» (код 13435283) зареєстровано 01.12.1993, основним видом діяльності підприємства до 13.12.2022 було надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (68.20), а з 13.12.2022 є вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (01.11).
14. Додатковими видами діяльності підприємства до 13.12.2022 були такі види: вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур; прісноводне рибальство; підготовчі роботи на будівельному майданчику; оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах; діяльність готелів і подібних засобів тимчасового розміщення; діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування; допоміжна діяльність у рослинництві.
15. 09.06.2022 між ПП «Аграрник К» (покупець) та МПП «Оріль» (продавець) укладено договір поставки № 09/06/22, відповідно до якого:
- пункт 1.1: продавець зобов`язується передати узгоджений партіями покупцеві продукцію: соняшник, соя, горох, кукурудза, ячмінь, пшениця (товар), зазначену у додатках: додаткових угодах, видаткових накладних та рахунках-фактурах на кожну партію товару, які є його невід`ємною частиною, а покупець зобов`язується прийняти і оплатити кожну партію товару. Товар передається (приймається) за відсутності будь-якого примусу, обидві сторони є взаємно незалежними юридично та фізично, мають достатню інформацію про такі товари, а також ціни, що склалися на ринку ідентичних (однорідних) товарів.
16. Поставка товару оформлена:
1) видатковою накладною від 22.06.2022 № 4;
2) рахунком від 22.06.2022 №4;
3) ТТН від 22.06.2022 № 14, № 15, № 16, 17, № 18.
18. 24.06.2022 МПП «Оріль» подано на реєстрацію податкову накладну від 22.06.2022 № 31, складену на ПП «Аграрник К»:
- ми уклали договір поставки від 09.06.2022№ 09/06/22 між МПП «Оріль» та ПП «Аграрник К». Перша поставка пшениці відбулась 09.06.2022 згідно ТТН № 1-5, видаткової накладної від 09.06.2022 № 1 та був виписаний рахунок від 09.06.2022 № 1; друга поставка 16.06.2022 згідно ТТН № 6, 7, 8, видаткової накладної № 2 та рахунку від 16.06.2022 № 3; третя поставка 17.06.2022 згідно ТТН № 9-13, видаткової накладної № 3 та рахунку від 17.06.2022 № 3; четверта поставка від 22.06.2022 згідно ТТН № 14-18, видаткової накладної № 4 та рахунку від 22.06.2022 № 4. Отримано оплату на п.р.зг.ПД, частково (без ПДВ).
21. У пояснювальній записці, зокрема, зазначено:
- МПП «Оріль» провадить господарську діяльність в сфері сільського господарства, а саме: вирощування зернових та технічних культур, самостійно здійснює повний цикл сільськогосподарського виробництва, використовуючи власну матеріально-технічну базу, сільськогосподарську техніку, має достатню чисельність штатних працівників. Для виробництва використовуються сільськогосподарські угіддя за договором оренди з Магдалинівською райдержадміністрацією, які знаходяться на території Личківської ОТГ;
- МПП «Оріль» за даним договором у 2021 році обробило 140 га землі, на цій ділянці було посіяно та зібрано врожай пшениці в кількості 640 тн., що було відображено в статистичних звітах за формами № 4-сг та № 29-сг, які були надані до органів статистики;
- станом на 01.01.2022 на балансі підприємства залишок пшениці становить 408,29 т;
- для виробництва використовується власна с/господарська техніка: трактори, комбайн, культиватор, сіялка. Інформація про наявні основні фонди підтверджується формою 20-ОПП, поданою до органу ДПС в 2020 році. Підприємство має власні склади для зберігання сільськогосподарської продукції загальною площею 1352,9 кв.м, що знаходяться за адресою: м. Перещепине, вул. Степова, буд. б/н;
- у червні 2022 року МПП «Оріль» заключили договір поставки від 09.06.2022 № 09/06/22 року з ПП «Аграрник К» (код 37048399) на підставі якого за період з 09.06.2022 по 22.06.2022 покупцю відпущено пшеницю загальною кількістю 317,1 т, на суму 1458660,84 грн, у тому числі ПДВ 179133,80 грн, були виписані рахунки, видаткові накладні, ТТН, податкові накладні;
- податкові накладні реєстрація яких була зупинена відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПУ України, відповідно пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку: від 09.06.2022 № 28 на суму 370116,21 грн, від 16.06.2022 № 29 на суму 281244,16 грн, від 17.06.2022 № 30 на суму 400200,23 грн, від 22.06.2022 № 31 на суму 407100,24 грн;
- 24.10.2022 дата кінця ознаки пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
22. У пояснювальній записці зазначено про надання наступних документів:
- договір поставки від 09.06.2022 № 09/06/22;
- рахунок від 09.06.2022 № 1;
- видаткова накладна від 069.06.2022 № 1;
- ТТН від 09.06.2022 № 1-5;
- рахунок від 16.06.2022 № 2;
- видаткова накладна від 16.06.2022 № 2;
- ТТН від 16.06.2022 № 6-8;
- рахунок від 17.06.2022 № 3;
- видаткова накладна від 17.06.2022 № 3;
- ТТН від 17.06.2022 № 9-13;
- рахунок від 22.06.2022 № 4;
- видаткова накладна від 22.06.2022 № 4;
- ТТН від 22.06.2022 № 14-18;
- статистичний звіт № 4-сг 2021 рік;
- статистичний звіт № 29-сг 2021 рік;
- картка складського обліку матеріалів;
- пояснювальна записка.
23. 07.11.2022 комісією регіонального рівня прийнято рішення № 7574356/13435283 про відмову у реєстрації податкової накладної від 22.06.2022 № 31 у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів, а саме:
- первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано, підкреслити);
- додаткова інформація: первинні документи щодо придбання товарів/послуг, зберігання, складські документи.
24. 14.11.2022 товариством подано скаргу на рішення від 07.11.2022 № 7574356/13435283.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
26. На дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін (пункт 201.1 статті 201 ПК України).
27. Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (пункт 201.7 статті 201 ПК України).
28. При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (пункт 201.10 статті 201 ПК України).
29. Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
30. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165, яка набрала чинності 01.02.2020 затверджено «Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі - Порядок № 1165, у редакції, чинній на момент зупинення реєстрації податкових накладних) яким визначено механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
31. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165, яка набрала чинності 01.02.2020 затверджено «Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі - Порядок № 1165, у редакції, чинній на момент спірних правовідносин) яким визначено механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
32. Порядком № 1165 передбачено здійснення автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків.
33. Пунктом 3 Порядку № 1165 визначені ознаки безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації) на які перевіряються податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі.
34. Пунктом 4 Порядку № 1165 визначено, що у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
35. Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2) (абзац перший пункту 5 Порядку № 1165).
36. Згідно із абзацом першим пункту 6 Порядку № 1165 (у редакції, чинній на момент зупинення реєстрації ПН) у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
37. У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку № 1165).
38. Пунктом 10 Порядку № 1165 встановлено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
39. Згідно з пунктом 11 Порядку № 1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;
2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.
40. За приписами пункту 25 Порядку № 1165:
- Комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі;
- Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
41. Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном (пункт 26 Порядку № 1165).
42. Відповідно до пункту 44 Порядку № 1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).
43. Згідно із пунктом 8 «Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість» (додаток 1 до Порядку № 1165) у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
44. «Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за № 1245/342216 (далі - Порядок № 520, у редакції чинній на момент спірних правовідносин) визначено механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
45. Прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня) пункт 2 Порядку № 520).
46. Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (пункт 3 Порядку № 520).
47. У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (пункт 4 Порядку № 520).
48. Згідно із пунктом 5 Порядку № 520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:
- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;
- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
49. Відповідно до пункту 6 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.
50. Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня (пункт 9 Порядку № 520).
51. Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку (пункт 10 Порядку № 520).
52. Згідно із пунктом 11 Порядку № 520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:
- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;
- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;
- та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
53. «Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних» затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246), згідно пункту 17 якого у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.
54. Згідно із пунктом 18 Порядку № 1246 на момент прийняття у встановленому порядку рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування щодо таких податкової накладної та/або розрахунку коригування проводяться перевірки, визначені пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого).
55. За результатами таких перевірок формується квитанція про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, яка надсилається платнику податку разом з відповідним рішенням.
56. Квитанція про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування, щодо яких прийнято рішення про їх реєстрацію, одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.
57. Пунктом 19 Порядку № 1246 визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування
- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);
- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
58. Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку. Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням (пункт 20 Порядку № 1246).
VІ. ОЦІНКА СУДУ
59. Враховуючи обов`язок платника податків відповідно до пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач склав податкову накладну та направив її для реєстрації.
60. Судом встановлено, що в розглянутому спорі контролюючий орган зупинив реєстрацію податкової накладної згідно із пунктом 8 «Критеріїв ризиковості платника податків».
61. Суд звертає увагу, що процедура зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування впроваджена з метою виконання функції податкового контролю, який здійснюється за діяльністю платників податку в цілому, та з метою перевірки додержання податкового законодавства при реєстрації в ЄРПН певно визначеної податкової накладної/розрахунку коригування.
62. Відповідач, на виконання контрольних функцій, за наявності рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості, зупинивши реєстрацію податкової накладної, запропонував платнику податків надати документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної у Реєстрі, без визначення переліку документів.
63. При цьому, обсяг документів, які надаються платником податку на додану вартість з метою усунення сумнівів у контролюючого органу щодо легальності відповідної операції за наслідками якої складено податкову накладну, яку подано для реєстрації в ЄРПН, хоч і є визначеним у Порядку № 520, проте завжди є унікальним та залежить від організації господарських взаємовідносин між суб`єктами господарювання, змісту договірних відносин між такими, а також особливостями законодавчого врегулювання діяльності тієї чи іншої сфери бізнесу.
64. Саме за результатами детального дослідження змісту документів (в тому числі договору), наданих на підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній, імовірним є формування висновків щодо можливості чи неможливості реєстрації є ЄРПН податкової накладної, реєстрація якої була зупинена згідно із відповідною квитанцією.
65. Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 01.02.2023 у справі № 140/506/22 (ЄДРСР 108724635).
66. Також, у постановах від 29.06.2022 у справі 380/5383/21 (ЄДРСР 105024835), від 03.11.2021 у справі № 360/2460/20 (ЄДРСР 100789179) Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку № 520 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної до реєстрації в ЄРПН прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків із зазначенням необхідності надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.
67. Суд зазначає, що в надісланій позивачу квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не було зазначено вичерпного переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН, що не надало позивачу можливості надати достатній обсяг підтверджуючих документів.
68. Верховний Суд у постанові від 27.04.2023 у справі № 460/8040/20 (ЄДРСР 110502423) зазначив, що у випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.
70. З урахуванням викладеного, можна дійти висновку, що вживання податковим органом загального посилання на пункт 8 Критеріїв оцінки є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.
71. Крім того, здійснення моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, що складені з порушенням законодавства.
72. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкової перевірки як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
73. Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 18.07.2019 у справі № 1740/2004/18 (ЄДРСР 83105330), від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18 (ЄДРСР 81858144), від 25.10.2019 у справі № 0340/1834/18 (ЄДРСР 85207548), від 12.11.2019 у справі № 816/2183/18 (ЄДРСР 85574619).
74. Верховний Суд за результатами аналізу пунктів 9 та 11 Порядку № 520 у постанові від 18.11.2021 у справі № 380/3498/20 (ЄДРСР 101191343) дійшов висновку, що чинними нормативно-правовими актами визначено вичерпний перелік обставин, які можуть слугувати підставою для прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних.
75. Відмовляючи у реєстрації податкової накладної від 22.06.2022 № 31 відповідач зазначив про ненадання платником податку копій документів, а саме:
- первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано, підкреслити).
76. Однак, з метою реєстрації податкової накладної позивачем було виконано вимоги контролюючого органу та надано відповідні пояснення до яких долучено копії наявних документів, що підтверджують проведення господарських операцій.
77. До матеріалів справи позивачем надані документи на підтвердження господарської діяльності платника податків, у тому числі документи на підтвердження зазначеної у податковій накладній господарської операції.
78. Також, оскаржуване у цій справі рішення про відмову у реєстрації податкової накладної містять додаткову інформацію, а саме: не надано первинні документи щодо придбання товарів/послуг, зберігання, складські документи.
79. При цьому, про необхідність надання зазначених документів позивачу стало відомо вже після того, як відповідач відмовив у реєстрації податкової накладної.
80. Суд наголошує на тому, що при реєстрації податкової накладної фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. Тому під час розгляду справи суд не робить висновків щодо реальності операцій за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної.
81. Крім того, приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України.
82. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкових накладних, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.
83. Відповідний висновок наведено у постанові Верховного Суду від 07.12.2022 у справі № 500/2237/20 (ЄДРСР 107731907).
84. З урахуванням викладеного, суд доходить висновку про протиправність оскаржуваного рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.
щодо зобов`язання вчинити певні дії
85. Виходячи з аналізу пунктів 19, 20 Порядку № 1246, суд зазначає, що законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну в ЄРПН, у зв`язку із чим суд дійшов висновку про обґрунтованість заявленого позивачем способу захисту права, порушеного оскаржуваним рішенням.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
86. З системного аналізу матеріалів справи суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
щодо розподілу судових витрат
(1.1 судовий збір)
87. З урахуванням викладеного, відповідно до частини першої статті 139 КАС України, суд присуджує на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Дніпропетровській області понесені судові витрати на сплату судового збору у розмірі 2481 грн.
(1.2 витрати на професійну правничу допомогу)
89. Вирішуючи заявлене клопотання суд виходить із того, що 12.12.2022 між МПП «Оріль» та адвокатським бюро «Донець С.О.» укладено договір № 12/12-2022/4 про надання правової допомоги, згідно із яким:
- пункт 4.2: сторони дійшли беззаперечної згоди, що для виконання доручення клієнта адвокатське бюро надає наступні послуги в рамках договору:
-- аналіз фактичних обставин справи, формування доказів;
-- надання усних / письмових юридичних консультацій, аналіз судової практики;
-- складення, оформлення і надсилання позовної заяви;
-- складення інших процесуальних документів, в тому числі але не зокрема: відповідь на відзив, пояснень, клопотань, відзиву (у разі подання зустрічного позову) тощо;
-- представництво клієнта в адміністративному суді всіх інстанцій, в тому числі і за допомогою відеоконференцій;
- пункт 4.4: сума винагороди адвокатського бюро за цим договором становить 5000 грн та сплачується клієнтом наперед у відповідності до пункту 4.3. договору. Сума винагороди є незмінною і не залежить від результату розгляду справи судом;
- пункт 4.6: за результатами надання юридичної допомоги складається акт, що підписується представниками кожної зі сторін. В акті вказується обсяг наданої адвокатським бюро юридичної допомоги. Акт надається клієнту адвокатським бюро електронною поштою.
90. 12.12.2022 Адвокатським бюро «Донець С.О.» складено рахунок-фактуру № 18 відповідно до якого, винагорода за надані юридичні послуги, згідно пункту 4.4 договору № 12/12-2022/4 про надання правової допомоги від 12.12.2022 без ПДВ складає 5000 грн.
91. Платіжним дорученням від 14.12.2022 № 446 МПП «Оріль» сплато на користь АБ «Донець С.О.» 5000 грн із призначенням платежу «винагорода за надані юридичні послуги згідно пункту 4.4 договору № 12/12-2022/4 про надання правової допомоги від 12.12.2022, згідно рахунку від 12.12.2022 № 18 без ПДВ».
92. 16.12.2022 складено акт приймання-передачі наданих послуг (виконаних робіт) (проміжний), у якому зазначено, що адвокатське бюро надало клієнту станом на 16.12.2022 юридичні послуги, зокрема:
- аналіз фактичних обставин справи, формування доказів;
- надання усних/письмових юридичних консультацій, аналіз судової практики;
- складання, оформлення і надсилання (подання) позовної заяви.
93. Вирішуючи питання розподілу витрат на професійну правничу допомогу суд виходить із того, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, до останніх належать витрати на професійну правничу допомогу (стаття 132 КАС України). Такі витрати підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами за результатами розгляду справи.
94. Згідно з частиною третьою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат:
- розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
- розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
95. Розмір витрат на оплату послуг адвоката, виходячи із положень частини п`ятої статті 134 КАС України, має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
96. Відповідно до частини шостої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
97. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина сьома статті 134 КАС України). Отже, саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог.
98. Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.
99. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.
100. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час.
102. Суд також має враховувати чи пов`язані ці витрати з розглядом справи, чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору.
103. Визначаючись із відшкодуванням понесених витрат на правничу допомогу, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
104. Велика Палата Верховного Суду вказала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц).
105. У постанові від 28.01.2022 у справі № 806/2504/17 Верховний Суд вказав, що при визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.
106. Таким чином, статтею 134 КАС України визначені вимоги до співмірності розміру витрат на оплату послуг адвоката із покладенням на відповідача обов`язку доведення зворотного, а стаття 139 КАС України зобов`язує суд при вирішенні питання про розподіл судових витрат враховувати чотири критерії, у тому числі, чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору.
107. Розглянута справа є нескладною, однак, навіть у справах незначної складності особа не може бути обмежена у можливості звернутися за правовою допомогою, у тому числі розраховуючи на компенсацію витрат на професійну правничу допомогу.
108. Разом з тим, вона не може розраховувати, що сума витрачених коштів буде їй відшкодована судом у повному обсязі без урахування вищевказаних обставин.
110. Здійснюючи розподіл судових витрат суд зазначає, що під час розгляду питання щодо можливості стягнення додаткової винагороди («гонорару успіху»), ключовим критерієм є розумність заявлених витрат. Тобто розмір відповідної суми має бути обґрунтованим. Крім того, підлягає оцінці необхідність саме такого розміру витрат.
112. Також Верховний Суд від 12.04.2023 у справі № 127/9918/14-ц дійшов наступних висновків щодо гонорару успіху:
- не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату «гонорару успіху», у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, враховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність;
- відшкодування витрат на правничу допомогу не може бути способом надмірного збагачення сторони, на користь якої такі витрати стягуються, і не може становити для неї по суті додатковий спосіб отримання доходу.
114. Також, суд зазначає, що у розглянутому випадку не можна вважати пропорційним до предмета спору при покладенні на відповідача усієї суми витрат на професійну правничу допомогу, оскільки такий розмір не враховує складність справи та її істотні обставини, необхідність заявленого розміру додаткової винагороди наданими матеріалами не підтверджується.
115. Визначаючи розмір гонорару за договором № 12/12-2022/4 про надання правової допомоги, у пункті 4.2 договору, сторони дійшли беззаперечної згоди, що для виконання доручення клієнта адвокатське бюро надає наступні послуги в рамках договору: аналіз фактичних обставин справи, формування доказів; надання усних / письмових юридичних консультацій, аналіз судової практики; складення, оформлення і надсилання позовної заяви; складення інших процесуальних документів, в тому числі але не зокрема: відповідь на відзив, пояснень, клопотань, відзиву (у разі подання зустрічного позову) тощо; представництво клієнта в адміністративному суді всіх інстанцій, в тому числі і за допомогою відеоконференцій.
116. При цьому, згідно з актом приймання-передачі наданих послуг (виконаних робіт) що адвокатське бюро надало клієнту наступні юридичні послуги: аналіз фактичних обставин справи, формування доказів; надання усних/письмових юридичних консультацій, аналіз судової практики; складання, оформлення і надсилання (подання) позовної заяви.
117. Отже, при визначенні суми відшкодування суд виходить з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.
118. Вирішуючи питання розміру витрат на професійну правничу допомогу, який покладається на відповідача цим рішенням, суд звертає увагу, що рішення суду має бути та має сприйматись справедливим та пропорційним щодо всіх учасників спору, а не тільки відносно особи, на користь якої постановлено рішення по суті спору.
119. Розглянутий спір є нескладним, є спором немайнового характеру, справа віднесена до справ незначної складності, розглянута за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, у зв`язку із чим суд вважає пропорційним покладення на відповідача витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 2500 грн, задовольняючи клопотання частково.
120. Керуючись статтями 241-246 КАС України, суд, -
122. Визнати протиправним та скасувати рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 07.11.2022 № 7574356/13435283, прийняте Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
123. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 22.06.2022 № 31, датою її фактичного отримання для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
124. Стягнути на користь Малого приватного підприємства «Оріль» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області судові витрати на сплату судового збору у розмірі 2481 грн та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2500 грн, разом 4981 грн.
125. Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 КАС України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 КАС України.
Суддя І.О. Верба