Справа № 120/5761/23
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2023-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 травня 2023 р. Справа № 120/5761/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши в м. Вінниці матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації (, місцезнаходження: вул. Грибоєдова, 10-а, м. Вінниця, 21032) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

04.05.2023 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Ознайомившись з вказаною позовною заявою та доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що заяву належить залишити без руху з огляду на таке.

Частиною першою статті 171 КАС України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас положення статей 160, 161 КАС України поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недодержання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Щодо подання та засвідчення копій документів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Однак всупереч зазначеним вимогам процесуального закону позивачка не додала до позовної заяви копій доданих до заяви документів відповідно до кількості учасників справи (у кількості одного примірника для відповідача).

При цьому суд звертає увагу на те, що вимоги до оформлення документів, які додаються до позовної заяви, установлені статтею 94 КАС України.

Так, частиною другою статті 94 КАС України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно із частинами четвертою, п`ятою статті 94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163:2020), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 01.07.2020 № 144.

Відповідно до положень вказаного нормативно-правового акта відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Зазначеним способом повинна засвідчуватись кожна сторінка документа, поданого у копії.

Разом з тим, в порушення наведених нормативних приписів, додані до позовної заяви документи не засвідчені із урахуванням вищезазначених правил.

Крім того, окремі позовна заява та окремі додаткви до неї (приміром, копія довідки до акта огляду МСЕК) надруковані на чернетках, зворотній бік яких містить інформацію, що немає відношення до цього адміністративного позову, а також виправлення і закреслення тексту.

Суд зауважує, що за своєю правовою природою позовна заява є однією із заяв по суті справи, тобто офіційним документом та процесуальним засобом реалізації права особи на звернення до суду. У позовній заяві позивач повинен викладати свої вимоги та їх обґрунтування щодо предмета спору. Процесуальний закон не обмежує право позивача на виготовлення позовної заяви як із одностороннім так із двостороннім використанням паперового носія інформації, однак у випадку двостороннього друку документа, інформація розміщена на носії, зокрема листі формату А4, повинна стосуватися поданого позову.

Натомість подання позовної заяви на чернетках свідчить як про неналежне ставлення до реалізації процесуальних прав особи, яка подає позов, так і про довільне сприйняття встановлених правил щодо ініціювання судового процесу.

Також суд враховує, що додана до позову пам`ятка про обов`язки та відповідальність суддів та викладені у ній застереження з посиланням на Закону України "Про судоустрій та статус суддів", а також норми Кримінального кодексу України, а також вимоги для суддів Вінницького окружного адміністративного суду містять прояви зневажливого ставлення до судових органів України, їх посадових осіб загалом. При цьому позивачка ніяк не пояснює, яке доказове значення має відповідна пам`ятка та статистика для розгляду адміністративної справи, тоді як положення ч. 5 ст. 160 КАС України не допускають долучення до позовної заяви будь-яких довільних документів.

Щодо сплати судового збору.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

В силу вимог ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору для фізичної особи становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" з 01.01.2023 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено на рівні 2684,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору за подання фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру становить 1073,60 грн (за кожну немайнову вимогу).

Позивачка фактично заявила одну позовну вимогу немайнового характеру (про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та, як наслідок, зобов`язання його до вчинення певних дій).

Отже, розмір судового збору, що підлягає сплаті при зверненні до адміністративного суду з відповідною позовною вимогою становить 1073,60 грн.

У позовній заяві позивачка просить звільнити її від сплати судового збору на підставі положення "статті 5 частини 9 Закону України "Про судовий збір"".

Втім, суд зазначає, що стаття 5 Закону України "Про судовий збір" складається лише з однієї частини, відтак відповідачкою не зазначено чітких підстав для її звільнення від сплати судового збору.

Поряд з цим до позовної заяви додано довідку до акту огляду МСЕК № 073063, відповідно до якої позивачці ОСОБА_1 встановлено другу групу інвалідності (безтерміново).

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору звільняються в тому числі особи з інвалідністю II групи.

Тобто позивачки може бути звільнена від сплати судового збору із наведених правових підстав.

Однак надана позивачкою довідка МСЕК не засвідчена відповідно до вимог процесуального законодавства, а тому не може вважатися належним документом на підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи викладене, позивачці необхідно усунути недоліки в цій частині шляхом:

1) надання суду належним чином оформлених документів на підтвердження наявності пільг зі сплати судового збору, або ж

2) надання суду доказів сплати судового збору у розмірі 1073,60 грн за наступними реквізитами:

одержувач: ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101,

,

банк: Казначейство України (ЕАП),

рахунок: UA4002856,

призначення платежу: *;101;(код ЄДРПОУ для юридичних осіб, РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України для фізичних осіб); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд.

Щодо підписанта позовної заяви та доданої до заяви довіреності.

Зі змісту позовної заяви неможливо достовірно встановити хто саме є підписантом позовної заяви сама позивачка чи її представник.

При цьому до позовної заяви долучено копію нотаріальної довіреності від 28.09.2021 (чинна до 28.09.2023), відповідно до якої ОСОБА_1 уповноважує Аврамича А.С. бути її представником, у тому числі в судах України.

Позивачка ніяк не пояснює необхідності долучення до позовної заяви відповідної довіреності, що, однак, лише додатково вказує на те, що позовну заяву ймовірно підписано саме представником Аврамичем А.С. Проте, у такому разі, закон встановлює додаткові вимоги до позовної заяви, зокрема щодо необхідності зазначення відомостей про представника. Крім того, документ на підтвердження повноважень представника має бути належно оформленим, зокрема якщо додається копія цього документа, а не його оригінал, то така копія повинна бути завірена у встановленому законом порядку, наприклад з дотриманням тих правил і стандартів, про які зазначено вище.

Відтак на усунення недоліків позовної заяви в цій частині позивачці необхідно підтвердити особу-підписанта позовної заяви (чи підписана заява особисто позивачкою або ж її представником), а також надати додаткові пояснення щодо мети долучення до позовної заяви копії довіреності про представництво.

Висновки суду. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого позову вимогам закону, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху з наданням позивачці строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви, про які зазначено в цій ухвалі.

Керуючись ст.ст. 94, 160, 161, 169, 171, 256, 293, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

2. Встановити позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали, протягом 10 (десяти) днів з дня вручення (отримання) копії ухвали.

3. Копію ухвали надіслати позивачці для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Сало Павло Ігорович