Справа № 523/258/23
Суддя: Косцова І.П.
Дата ухвалення: 2023-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 травня 2023 р.м.ОдесаСправа № 523/258/23
Головуючий в 1 інстанції: Кузьміна О.І.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

доповідача судді Косцової І.П.,

суддів Осіпова Ю.В., Скрипченка В.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 08 лютого 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до інспектора полку 1 батальйону 6 роти 2 взводу Управління патрульної поліції міста Києва Департаменту Патрульної поліції старшого лейтенанта поліції Чорного Руслана Васильовича, Управління патрульної поліції м. Києва Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними дій та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив:

визнати незаконними дії інспектора полку 1 батальйону 6 роти 2 взводу Управління патрульної поліції міста Києва Департаменту Патрульної поліції старшого лейтенанта поліції Чорного Руслана Васильовича щодо складення відносно нього постанови про адміністративне правопорушення серії ЕГА №904089 від 22.12.2022 року;

визнати протиправною та скасувати постанову про адміністративне правопорушення серії ЕГА №904089 від 22.12.2022 року, якою його притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.183 КУпАП та закрити провадження у адміністративній справі відповідно до п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до оскаржуваної постанови, 22.12.2022 року ОСОБА_1 здійснив завідомо неправдивий виклик поліції та повідомив, що його пограбували, хоча такого факту не було.

Позивач наголошує, що виклик поліції був здійснений сторонньою особою внаслідок нападу на нього невідомих осіб, які завдали йому тілесних ушкоджень та заволоділи його особистим майном. За таких обставин, з його боку був відсутній як умисел, так і суб`єктивна сторона правопорушення.

Крім того, 26.12.2022 року він пройшов медичний огляд, яким підтверджено факт наявності у нього тілесних ушкоджень та того ж дня звернувся до органів поліції з заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 29 квітня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Суд першої інстанції, не досліджуючи обставини справи, встановив неналежний суб`єктний склад відповідачів. На переконання суду першої інстанції, належним відповідачем у даній категорії справ є виключно Департамент патрульної поліції Національної поліції України.

Також суд зазначив про неможливість здійснення заміни відповідача на належного з огляду на відсутність клопотання позивача.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та процесуальні дії суду апеляційної інстанції.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, посилаючись на невірне застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права, ОСОБА_1 просить скасувати його та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

В обґрунтування наведених доводів апелянт зазначив, що Управління патрульної поліції м. Києва Департаменту патрульної поліції є належним відповідачем у даній категорії справ, оскільки фактично є структурним підрозділом Департаменту патрульної поліції та його посадові особи здійснювали розгляд справи про адміністративне правопорушення та винесли оскаржувану постанову серії ЕГА №904089 від 22.12.2022 року у відношенні позивача.

Також в апеляційній скарзі позивач заперечував наявність події адміністративного правопорушення з свого боку та наполягав, що виклик поліції був здійснений сторонньою незнайомою особою внаслідок нападу на нього невідомих осіб та заволодіння його майном.

Проте, після прибуття поліції за викликом, з`явилась група невідомих осіб та повернула позивачу його барсетку, зміст якої він на місці не перевірив.

Внаслідок отриманих травм та під тиском працівників Солом`янського відділу поліції у м. Києві ним було подано заяву про відсутність претензій.

Однак в подальшому позивачем виявлено відсутність навушників у повернутих речах, пройдено медичний огляд, яким встановлено наявність тілесних ушкоджень, тому 26.12.2022 року він звернувся з заявою про вчинення кримінального правопорушення (грабіж поєднаний з насильством, вчинений групою осіб).

Ухвалами П`ятого апеляційного адміністративного суду від 06.03.2023 року відкрито провадження у даній справі та призначено її розгляд у порядку письмового провадження.

27.03.2023 року Управління патрульної поліції м. Києва Департаменту патрульної поліції подало відзив на апеляційну скаргу, у якому заперечує проти її задоволення та просить залишити оскаржуване рішення без змін. Також на підтвердження правомірності накладення адміністративного стягнення надано диск з записом події.

10.04.2023 року судом виявлено механічне пошкодження диску, про що складено відповідний Акт та ухвалою від 10.04.2023 року витребувано у відповідача відеозапис події.

01.05.2023 року від Управління патрульної поліції м. Києва Департаменту патрульної поліції надійшов диск із відеозаписом.

Інспектор полку 1 батальйону 6 роти 2 взводу Управління патрульної поліції міста Києва Департаменту Патрульної поліції старший лейтенант поліції Чорний Р.В. своїм правом на подання відзиву не скористався.

Фактичні обставини справи.

Судом апеляційної інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що 22.12.2022 року інспектором полку 1 батальйону 6 роти 2 взводу Управління патрульної поліції м. Києва Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції Чорним Р.В. винесено постанову серії ЕГА №904089 про адміністративне правопорушення, якою накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн. за порушення ст.183 КУпАП, а саме - за те, що 22.12.2022 року ОСОБА_1 в м. Києві по вул. Гарматна, 29, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, здійснив завідомо неправдивий виклик поліції по лінії 102 та повідомив, що його пограбували, хоча такого факту не було (а.с.5-6).

Законність вказаної постанови є предметом спору у даній справі.

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та оцінка суду апеляційної інстанції доводів апеляційної скарги і висновків суду першої інстанції.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для її задоволення, з огляду на наступне.

Перш за все, судова колегія не погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно визначення належного відповідача у справі з огляду на наступне.

Положеннями ч.1 та 2 ст.222 КУпАП визначено, що органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, а також про незаконний відпуск і незаконне придбання бензину або інших паливно-мастильних матеріалів (зокрема, за статтею 183). Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

Частиною 1 статті 1 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції (ч. 1 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію»).

За приписами ч. 1 ст. 15 Закону України «Про Національну поліцію» зазначено, що територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Пунктами 8 та 11 частини 1 статті 23 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ст.183 КУпАП інспектори відповідного органу поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, а саме від імені Департаменту патрульної поліції Національної поліції України та її структурних підрозділів.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Таким чином, незважаючи на те, що Управління патрульної поліції в місті Києві є структурним підрозділом Департаменту патрульної поліції без статусу юридичної особи, воно є окремим суб`єктом владних повноважень у розумінні положень п.7 ч.1 ст.4 КАС України, та може бути відповідачем у справі, що прямо передбачено п.9 ч.1 ст.4 КАС України.

Оскільки Управління патрульної поліції в місті Києві є структурним підрозділом Департаменту патрульної поліції, при цьому саме посадова особа Управління патрульної поліції в місті Києві розглядала справу про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, колегія суддів вважає, що адміністративний позов пред`явлено до належного відповідача, що повністю узгоджується з правовими висновками Верховного Суду з приводу того, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем у таких справах є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення (постанова від 26 грудня 2019 року по справі № 724/716/16-а).

Крім того, колегія суддів також звертає увагу, що згідно вимог ч.3 ст.48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Відповідно до положень ч.4 ст.48 КАС України якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Як свідчать матеріали справи, під час подання адміністративного позову позивачем заявлено в якості відповідачів: Управління патрульної поліції м. Києва Департаменту патрульної поліції та інспектора полку 1 батальйону 6 роти 2 взводу Управління патрульної поліції м. Києва Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції Чорного Руслана Васильовича.

Враховуючи викладене, для вирішення питання щодо заміни відповідача у разі, якщо суд вважав, що позов заявлений до неналежного відповідача, суд першої інстанції був зобов`язаний з`ясувати думку позивача з приводу заміни відповідача іншою особою, та у разі незгоди позивача на заміну відповідача, залучити цю особу як другого відповідача, що судом першої інстанції зроблено не було. При цьому апеляційний суд наголошує, що залучення другого відповідача не потягло б за собою зміни підсудності адміністративної справи.

Колегія суддів наголошує, що відмова у задоволенні позову на підставі заявлення позову до неналежного відповідача, при наявності у суду першої інстанції процесуального обов`язку встановлювати склад учасників процесу та за необхідності замінювати сторону належним відповідачем, є грубим порушенням норм процесуального права, яке привело до невиправданого обмеження доступу позивача до правосуддя.

Таким чином, доводи апеляційної скарги щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального законодавства контексті визначення суб`єктного складу відповідачів знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи та є окремою підставою для скасування оскаржуваного рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 08 лютого 2023 року.

Щодо суті позовних вимог, колегія суддів виходить з наступного.

Статтею 183 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань.

Відповідно до ч.1 ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 268 КУпАП унормовано, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Згідно ст.279 КУпАп розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Згідно ч.1 ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши відеозапис події, наданий на виконання ухвали суду, колегія суддів констатує, що посадова особа відповідача не дотрималась вимог ст. 245, 268, 279, 280 КУпАП, оскільки ОСОБА_1 не було повідомлено про початок розгляду адміністративної справи за ст.183 КУпАП; не було оголошено особу, яка здійснює розгляд справи; не роз`яснено його права; не було відібрано пояснення, не встановлено обставини справи та не з`ясовано, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Судова колегія зазначає, що наявний відеозапис події 22.12.2022 року містить виключно момент притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.178 КУпАП, а саме за те, що перебував у громадському місці не в тверезому стані, принижував людську гідність та громадську мораль.

Таким чином, з боку відповідача не надано жодного доказу здійснення поліцейським процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення та встановлення вини ОСОБА_1 .

Судова колегія звертає увагу, що об`єктивна сторона правопорушення, визначеного ст.183 КУпАП, полягає у завідомо неправдивому виклику служби, зокрема поліції. При цьому дії особи спрямовані саме на зрив нормальної роботи таких необхідних для суспільства служб, як, зокрема, поліції. Особа викликає поліцейського нібито для надання допомоги, знаючи наперед те, що у цьому немає ніякої необхідності. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю прямого умислу. Особа, повідомляючи певну інформацію спеціальній службі, усвідомлює, що вона є неправдивою, та бажає даремного виїзду на місце виклику працівників цієї служби.

Колегія суддів, дослідивши реєстраційну картку події №95264769, встановила що виклик поліції здійснив ОСОБА_2 22.12.2022 року о 22:44, який повідомив на спецлінію «102», що 6-7 невідомих осіб побили та пограбували ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 (а.с.111).

Відповідно до результату опрацювання, складеного інспектором полку 1 батальйону 6 роти 2 взводу Управління патрульної поліції міста Києва Департаменту Патрульної поліції старшим лейтенантом поліції Чорним Р.В., прибувши за вказаною адресою було виявлено заявника ОСОБА_1 , який знаходився в стані алкогольного сп`яніння та який повідомив, що в нього пропали речі та до приїзду поліції знайшлися (а.с.112).

Разом з тим, з наданого відеозапису «Відео №1» колегія суддів вбачає, що після прибуття на виклик о 23:07, посадові особи відповідача опитали позивача та особу, яка здійснила виклик поліції. Позивач підтвердив поліцейським, що його побили невідомі особи та забрали його речі, в тому числі сумку. На відеозаписі «Відео №2» невідома особа о 23:09 повертає позивачеві його сумку у присутності працівників поліції, які прибули на виклик.

За наслідком дослідження відеозаписів судова колегія констатує, що на момент виклику поліції, позивач потребував допомоги та його речі знаходились у невідомих осіб, про що було повідомлено поліцейських. Більше того, йому було повернуто речі вже після приїзду поліції та у присутності інспектора полку 1 батальйону 6 роти 2 взводу Управління патрульної поліції міста Києва Департаменту Патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Таким чином, інспектор полку 1 батальйону 6 роти 2 взводу Управління патрульної поліції міста Києва Департаменту Патрульної поліції старший лейтенант поліції Чорний Р.В. надав невірну оцінку обставинам справи та притягнув ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.183 КУпАП за відсутності події адміністративного правопорушення.

Окремо судова колегія наголошує, що посилання відповідача на неподання ОСОБА_1 заяви до поліції про вчинення у відношенні нього кримінального правопорушення, не може свідчити про безпідставний виклик поліції, оскільки оцінці підлягає потреба особи у захисті поліції на момент здійснення виклику.

Також, колегія суддів акцентує увагу, що надані відповідачем відеозаписи з нагрудного відеореєстратора №474393 («Відео №1» та «Відео №2») не містять відтворення подій 22.12.2022 року з 23:07 по 23:09, а саме - не відображають момент появи невідомих осіб, які, зі слів позивача, здійснили грабіж та обставин, за яких вони погодились повернути речі, хоча вказані події відбувались за участі поліцейських.

За таких обставин судова колегія вважає, що оскаржувана постанова серії ЕГА №904089 від 22.12.2022 року прийнята за наявних суттєвих порушень процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення та за відсутності у діях ОСОБА_1 складу адміністративного проступку, що є підставою для її скасування та закриття провадження у справі.

Разом з тим, не підлягають задоволенню позовні вимоги щодо визнання незаконними дії інспектора полку 1 батальйону 6 роти 2 взводу Управління патрульної поліції міста Києва Департаменту Патрульної поліції старшого лейтенанта поліції Чорного Руслана Васильовича щодо складення відносно нього постанови про адміністративне правопорушення серії ЕГА №904089 від 22.12.2022 року, оскільки, як вже зазначалось вище, належним відповідачем у даній справі є Управління патрульної поліції міста Києва Департаменту Патрульної поліції та суд надавав оцінку рішенню суб`єкта владних повноважень. До того ж, визнання протиправними дій посадової особи не вплине на поновлення порушених прав, за захистом яких звернувся позивач.

У відповідності із ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до статті 322 КАС України постанова суду апеляційної інстанції складається зокрема з резолютивної частини із зазначенням нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до положень частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Так, як встановлено судом, під час подання адміністративного позову до суду першої інстанції сплаті підлягав судовий збір у сумі 496,20 грн., який було сплачено згідно квитанції №0.0..1 від 28.12.2022 року. За подання апеляційної скарги сплаті підлягав судовий збір у сумі 805,2 грн., який було сплачено згідно квитанції№0.0..1 від 01.03.2023 року. Таким чином, загальний розмір судових витрат у вигляді судового збору, що підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, складає 1301,04 грн. та підлягає стягненню з Департаменту патрульної поліції, як міжрегіонального територіального органу Національної поліції України, оскільки спірну постанову було винесено його територіальним органом без статусу юридичної особи (а.с.1, 76).

Відповідно до ч. 3 ст. 272 КАС України судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273-277, 282-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Керуючись ст. ст. 272, 286, 308, 311, 315, 317, 322, 325 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Суворовського районного суду міста Одеси від 08 лютого 2023 року скасувати та прийняти нове судове рішення, яким адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення ЕГА №904089 від 22 грудня 2022 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн. за вчинення правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.183 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, 3, Київ, 03048, ) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати у розмірі 1301,4 грн. (одна тисяча триста одна гривня 40 копійок).

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя Косцова І.П.
Судді Осіпов Ю.В. Скрипченко В.О.