Справа № 520/4335/23
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2023-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 травня 2023 р. № 520/4335/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панова М.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНИСОЛ" до Харківської митниці про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮНИСОЛ" звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UА807000/2023/000026/2 від 07.02.2023; визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807200/2023/000049 від 07.02.2023.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуване рішення відповідача є протиправним та таким, що прийняте всупереч нормам законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 257 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачам надати відзив на позов, позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачу - заперечення протягом п`яти календарних днів з моменту отримання відповідних документів.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана відповідачу, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення, які міститься в матеріалах справи.

Відповідач своїм правом на подачу відзиву не скористався. Відповідні документи у встановлений строк до суду не надходили.

Згідно ч. 4 ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Оцінивши повідомлені сторонами обставини, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 06.02.2023 Товариством з обмеженою відповідальністю «ЮНИСОЛ» через уповноважену особу ГОВ «ІРТА-ПЛЮС» було складено та подано до митного органу митиу декларацію 23UА741U4 та документи, що підтверджують митну вартість товару.

Харківська митниця відмовила у митному оформленні (випуску) товарів з причин неможливості здійснення оформлення товарів, в зв`язку з невірним визначенням їх митної вартості та прийняттям Рішення про коригування митної вартості товарів №UА807000/2023/000026/2 від 07.02.2023 (вимоги пунктів 3 та 6 статті 54 МКУ), про що свідчить картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA4807200/2023/000049 від 07.02.2023.

У графі 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000026/2 від 07.02.2023 зазначено «обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може були визнано на підставі вимог ст.ст.: 54. 55. 57, 58, 59 Митного кодексу України: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовах., наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим. що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МКУ; мають розбіжності; які мають вплив на правильність визначення митної вартості, в експортної митній декларації країни відправлення заявлено код товару, який не співпадає з номерами у МД, окрім того, відсутній переклад експортної МД, код товару в рахунку не відповідає коду товару який зазначено у МД, у спеціфікацїї №спец. JZE201031 відсутня підпис покупця (Відповідно до статті 207 Цивільного кодексу України «Вимоги до письмової форми правочину»: - Що зовнішньоекономічний договір (контракт) не засвідчений підписом особи (або підписи не співпадають), уповноваженої на укладання договору (контракту), що може свідчити про відсутність його юридичної сили та ймовірну фіктивність, надано додатково інформація щодо транспортування товару, але вона надана на контейнер MAGU551827, в наявності номер контейнера MAGU5518276, не надана будь яка цінова інформація щодо вартості товару (прайс лист, калькуляція) від виробника товару, тобто не включено всі складові митної вартості. 2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари; 3) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари; 4) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація:- щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; - відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України; - відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування; 5) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару:- на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів; - витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; - прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну. Джерелом інформації для даного Рішення по товару : МД UA209230/2023/l 1483 від 06.02.2023. При прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 №476. Коригування митної вартості здійснено за другорядним методом (резервним) у відповідності до статті 64 МКУ. Розрахунок митної вартості: товар № 1: 4,66 дол. США/кг.»

ТОВ «ЮНИСОЛ» вважаючи рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2023/000026/2 від 07.02.2023 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення М UA 807200/2023/000049 від 07.02.2023 незаконними та прийнятими з порушенням норм чинного законодавства, звернувся до суду з даним позовом.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Так, Харківською митницею у рішенні про коригування митної вартості товарів МUА807000/2023/000026/2 від 07.02.2023 не вказано обґрунтування причин, через які заявлену ТОВ «ЮНИСОЛ» митну вартість не може бути визнано; не наведено обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної митницею, а лише містяться посилання на те, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також в зв`язку з неподанням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МКУ.

18 жовтня 2022 між ZHANGZHOU J.Z. COMMERCE CO., LTD (Постачальником) та TOB «ЮНИСОЛ» (Покупцем) було укладено контракт №1810, відповідно до умов пункту 1.1 якого Постачальник передає у власність Покупця Товар, кількість, асортимент (номенклатура), якого узгоджується сторонами в Інвойсах.

У Комерційному інвойсі JZE221031 від 22.12.2022 вказано, що поставляється наступний товар NONWOVEN SHEET (Нетканий синтетичний матеріал 100% поліестер, у листах, щільністю більше 150г/м2, без покриття):

0.80ММ/1.00Мх1.50М у кількості 2000 sheets /листів, вартість за одиницю 0.96 дол. США, загальна вартість 1,920.00 доларів США;

1.00ММ/1.00Мх1.50М у кількості 5000 sheets /листів, вартість за одиницю 1.11 дол. США, загальна вартість 5,550.00 дол. США;

1.20ММ/1.00Мх1.50М у кількості 4000 sheets /листів, вартість за одиницю 1.28 дол. США, загальна вартість 5,120.00 дол. США;

1.40ММ/1.00Мх1.50М у кількості 2000 sheets /листів, вартість за одиницю 1.53 дол. США, загальна вартість 3,060.00 дол. США.

Загальна вартість поставленого товару за комерційним інвойсом JZE221031 від 22.12.2022 - 15,650.00 доларів США.

Відповідно до п. 3.2 Контракту Товар поставляється Постачальником на умовах EXW Китай, у відповідності до міжнародних правил тлумачення термінів «Інкотермс» в редакції 2010 року, якщо інші умови поставки не передбачені сторонами в Інвойсі.

У пункт 3.2 Контракту внесено зміни додатковою угодою б/н від 29.10.2022 та викладено пункт 3.2 у наступній редакції: «Товар поставляється Постачальником на умовах FOB-Xiamen, China, у відповідності до міжнародних правил тлумачення термінів «Інкотермс» в редакції 2010 року, якщо інші умови поставки не передбачені сторонами в Інвойсі».

Комерційний інвойс JZE221031 від 22.12.2022 також містить умову поставки товару на умовах FOB-Xiamen, China.

Відповідно до пункту 2.1 Контракту ціна Товару вказується в Інвойсах на кожну окрему партію Товару.

Відповідно до пункту 2.8 Контракту умови оплати прописані в інвойсі або передплата 100% вартості до відвантаження.

Специфікація № JZE221031 до Контракту № 1810 від 18-10-2022 від 29 жовтня 2022 року містить наступні умови: умови постачання: FOB-Ксямен, Китай; термін постачання: Не пізніше 90 днів після відправлення попередньої оплати; умови сплати: Попередня сплата до 100%, остаточний розрахунок не пізніше 90 днів після постачання товару. Вартість товару вказана в специфікації 15650,00 доларів США.

На виконання умов Контракту № 1810 від 18.10.2022 покупцем 16.11.2022 було сплачено грошові кошти у сумі 15650,00 доларів США, що підтверджується платіжним документом №161122/1680838L від 16.11.2022.

Постачальником було здійснено поставку товару відповідно до комерційного інвойсу JZE221031 від 22.12.2022 на загальну суму 15650,00 дол.США.

Відповідно до умов поставки FOB-Ксямен, Китай, продавець здійснив митне оформлення товару на території Китаю. Зазначене підтверджується митною декларацією країни відправлення (Китаю) за №00718503 від 22.12.2022. Митна декларація країни відправлення (Китаю) за №00718503 від 22.12.2022 також є документом, що підтверджує митну вартість товару. Вона заповнена продавцем товару (китайською компанією ZHANGZHOU J.Z. COMMERCE CO., LTD) при вивезенні товару із митної територій Китаю. Декларація містить інформацію про ціну товару, що складає 15650,00 USD. Це говорить про те, що вартість товару реалізованого китайським постачальником складає 15650,00 USD.

Суд зазначає, що всі документи містять одну й ту саму вартість товару у розмірі 15650,00 USD та будь які розбіжності у документах, щодо вартості товару відсутні.

Транспортування товару із території Китаю до України в м. Харків відбулось на підставі Договорів транспортного експедирування №20/12 від 20.12.2022 та Заявки №16326 від 20.12.2022; Рахунку-фактури №СФ-30567 від 30.01.2023; Рахунку-фактури №СФ-30566 від 31.01.2023; Договору №2809/16 від 28.09.2016.

Факт здійснення перевезення підтверджується коносаментом COSUA від 25.12.2022; CMR від 30.01.2023 міжнародною товаро-транспортною накладною CMR від 30.01.2023. Вказаний документ містить інформацію щодо перевізника, номер транспортного засобу, що перевозив вантаж, інформацію щодо відправника та отримувача та інше.

На підтвердження витрат по перевезенню ТОВ «ТГЛ Україна» було складено Довідку транспортування вантажу у контейнері вих№30/01 від 30.01.2023, що підтверджує вартість послуг з транспортування, яка була подана митному органу.

Митне оформлення товару на території України здійснювалося підприємством ТОВ «ІРТА-ПЛЮС» на підставі укладеного Договору про надання митно-брокерських послуг №40 від 01.02.2023.

Страхування вантажу сторонами контракту №1810 від 18.10.2022 не здійснювалось, так як умови поставки FOB не покладають такого обов`язку на сторін та умовами контракту обов`язок щодо страхування вантажу у сторін не передбачено.

Декларантом було складено електронну митну декларацію за 23UA74U4 від 06.02.2022, в якій митна вартість імпортованих товарів визначена за основним методом.

З метою здійснення митного оформлення вантажу та підтвердження заявленої митної вартості товару, та на виконання вимог частин 2 статті 53 Митного кодексу України, декларантом до Харківської митниці разом із декларацією були подані наступні документи:

1) Декларація митної вартості, яка містить наступну інформацію: 1.Митна вартість визначена із застосуванням методу основного - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції). 2. Продавець та покупець між собою не пов`язані. 3. Обмеження прав покупця на використання товарів відсутні. 4. Умови та застереження, які унеможливлюють визначення вартості оцінюваних товарів, відсутні. 5. Відсутня умова, за якої частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем надійде прямо або опосередковано продавцеві. 6. При визначені митної вартості враховано ціну товару в іноземній валюті 15650 доларів США, що за курсом 1 $=36,5686 гривень становить у гривні 572 298,59. 7. Витрати на транспортування до пп. «Орлівка» мп. «Орлівка» - 180850,68 гривень. 8. Заявлена митна вартість 753 149,27 гривень, 20595,52 доларів США.

2) контракт №1810 від 18.10.2022;

3) специфікація до контракту JZE221031 від 29.10.2022;

4) Інвойс JZE221031 від 22.12.2022;

5) Підтвердження оплати у розмірі 15 650,00 доларів США №161122/1680838L від 16.11.2022;

6) Пакувальний лист б/н від 22.12.2022;

7) Коносамент COSUA від 25.12.2022;

8) CMR від 30.01.2023;

9) Сертифікат про походження товару 22C3506M0291/00060R від 22.12.2022;

10) Договір транспортного експедирування №20/12 від 20.12.2022 та Заявка № від 20.12.2022;

11) Рахунок-фактура№СФ-30567 від 30.01.2023;

12) Рахунок-фактура №СФ-30566 від 31.01.2023;

13) Довідка транспортування вантажу у контейнері вих№30/01 від 30.01.2023;

14) Договір №2809/16 від 28.09.2016;

15) Експортна декларація країни відправлення;

16) Акт про проведения огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 02.02.2023;

17) Договір про надання послуг митного брокера.

Факт подання цих документів підтверджується безпосередньо самою МД за 23UA74U4 від 06.02.2022р., рядок 44 якої містить скорочений перелік документів наданих разом із декларацією, повний перелік документів зазначено у доповненні №1 до вказаної МД.

07.02.2023 ТОВ «ЮНИСОЛ» отримало електронне повідомлення, ідентифікатор повідомлення 8199743d-4eb6-4c40-a941-91899fbb793d від 07.02.2023 наступного змісту «В зв`язку з надходженням до ВКМВ запиту щодо вирішення спірного питання правильності визначення митної вартості товару, в зв`язку з недостатністю документів для визначення складових митної вартості товарів. У відповідності до вимог п. 5 ст. 55 та п. 4 ст. 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Відповідно до вимог статей 52, 58 МКУ декларант або уповноважена ним особа зобов`язані подати митному органу достовірні відомості, що документально підтверджують відсутність: 1) обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) умов або застережень щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) умов, за якими частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем надходить прямо чи опосередковано продавцеві; 4) відносин пов`язаності між продавцем та покупцем, які вплинули на ціну оцінюваних товарів; На виконання вимог статті 54 МКУ та відповідно до вимог статті 53 МКУ в зв`язку з тим, що документи, зазначені у частині другій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: - договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; - рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); - виписку з бухгалтерської документації; - ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; - каталоги, специфікації, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару - копію митної декларації країни відправлення з перекладом та з проведенням верифікації експортної митної декларації враховуючи інформацію надану листом ДМСУ від 08.10.2010 № 11/2-10.16/11627-еп; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 №476. В зв`язку із спрацюванням профілю ризику АС АУР «Інспектор2006» необхідно надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару».

У відповідь на вказане електронне повідомлення ТОВ «ЮНИСОЛ» надав лист вих. №1/01 від 07.02.2023 та прайс-лист виробника товару від 29.10.2022.

Харківська митниця відмовила позивачу в митному оформленні та пропуску товарів по ЕМД за №23UА74114 від 06.02.2022, про що була складена Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807200/2023/000049 від 07.02.2023 та роз`яснено вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

07.02.2022 Харківська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UА807000/2023/000026/2, згідно якого Відповідачем було визначено нову митну вартість товару.

Товари поставлені підприємством Позивача випущені у вільний обіг за митною декларацією від 07.02.2023 №23UА59U8 шляхом надання гарантій на підставі частини 7 ст. 55 Митного кодексу України та відповідно до розділу X Митного кодексу України в строк до 07.05.2023.

Різниця між платежами, які заявлялись декларантом та які повинні бути сплачені, у зв`язку із винесенням рішення про коригування митної вартості від 07.02.2023 №UА807000/2023/000026/2, становить - 242109,58 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Митного кодексу України (далі - МК України) декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів i зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Згідно ч. ч. 2, 3 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ч. 5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 ст. 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що обов`язок доведення митної ціни товару лежить на декларантові. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей може витребувати додаткові документи.

Отже, митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 МК України.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Однак, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Водночас, навіть у разі витребування додаткових документів, митний орган має враховувати, що ненадання їх повного пакету може бути підставою для коригування митної вартості лише тоді, коли подані документи є недостатніми або такими, що в сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації про заявлену митну вартість.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції, викладеній в постановах Верховного Суду від 20.02.2018 по справі № 809/1884/16, від 03.04.2018 по справі № 826/8797/16, від 19.03.2019 по справі № 810/4116/17, від 13.10.2020 по справі № 826/13139/15.

Відповідно до висновків Верховного Суду викладених у постанові від 15.02.2023 у справі №815/2552/16 неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Щодо розбіжностей та недоліків у документах, зазначених митним органом в рішенні про коригування митної вартості товарів UA807000/2023/000026/2 від 07.02.2023, суд зазначає, що зауваження митного органу стосовно того що в експортній митній декларації країни відправлення заявлено код товару, який не співпадає з номерами у МД, окрім того, відсутній переклад експортної МД.

Суд зазначає, що код товару вказаний у експортній декларації та рахунку зазначено відповідно до довідників і класифікаторів Китаю, а код товару вказаного в ВМД в графі 33 відповідно до УКТ ЗЕД. Вказана розбіжність не впливає на числовий показник митної вартості товару.

Водночас, копія митної декларації країни відправлення - це документ, який не входить до переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів відповідно до ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України. Даний документ відноситься до переліку додаткових документів, визначених положеннями МК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 МК України документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.

Згідно з листом Державної митної служби України від 08.10.2010 №11/2-10.16/11627-ЕП, адресованим Начальникам регіональних митниць (крім Регіональної інформаційної митниці), Начальникам митниць, з метою вирішення питання практичної реалізації Угоди про інформаційне забезпечення між Держмитслужбою та Українським національним комітетом Міжнародної торгової палати, 02.08.2010 підписано протокол, яким передбачено, зокрема, що експортна митна декларація на товари походженням з КНР може використовуватися митними органами України як додаткова довідкова інформація за умови верифікації такої декларації та її перекладу на державну мову Українським національним комітетом Міжнародної торгової палати.

Положення про порядок підтвердження відповідності (верифікації) експортних митних декларацій та інших документів на товари, що імпортуються з Китайської Народної Республіки в Україну, яке затверджене постановою Правління Українського національного комітету Міжнародної Торгової Палати від 17.12.2010 (із змінами, внесеними згідно з Постановою ICC Ukraine №6 від 12.12.2014) визначає порядок подання, розгляду та оформлення документів, необхідних для підтвердження відповідності (верифікації) експортних митних декларацій та інших документів на товари, країною походження яких є Китайська Народно Республіка або які імпортуються з КНР.

Згідно з пунктом 1.5 вказаного Положення підтвердження відповідності (верифікація) експортних митних декларацій та інших документів, що надаються експортером КНР, здійснюється як додатковий захід в окремих випадках, пов`язаних з недостатністю у ДМСУ інформації щодо дійсних цін на імпортовані товари або сумнівами у достовірності задекларованих імпортером цін на китайські товари, або з ініціативи українського імпортера.

Відтак, вимога органу доходів і зборів про надання перекладу документів українською мовою є правомірною лише у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей.

Вказані висновки відповідають правовій позиції, викладеній в постановах Верховного Суду від 06.02.2020 у справі № 520/10709/18, від 31.03.2020 у справі № 160/7049/19, від 25.11.2020 у справі № 640/4941/19.

Разом з цим, відповідачем ні в електронному повідомлені ідентифікатор повідомлення 8199743d-4eb6-4c40-a941-91899fbb793d від 07.02.2023, ні оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості не наведено обставин в обґрунтування необхідності надання перекладу вказаної експортної декларації, пов`язаних з перевіркою або підтвердженням відомостей, зазначених у митній декларації. Так само не зазначено обґрунтування необхідності здійснення декларантом верифікації декларації країни відправлення, враховуючи, що в силу положень вказаного листа Державної митної служби України, верифікована експортна митна декларація використовується митними органами виключно як додаткова довідкова інформація.

Стосовно зауваження митного органу про те, що у спеціфікації JZE201031 відсутній підпис покупця (Відповідно до статті 207 Цивільного кодексу України «Вимоги до письмової форми правочину»: - Що зовнішньоекономічний договір (контракт) не засвідчений підписом особи (або підписи не співпадають), уповноваженої на укладання договору (контракту), що може свідчити про відсутність його юридичної сили та ймовірну фіктивність.

Повідомляємо суд, що декларантом помилково долучено скан-копію проекту специфікації №JZE201031, замість її оригіналу. У зв`язку з чим надаємо до суду засвідчену копію специфікації підписану сторонами Контракту.

Водночас, суд зазначає, що укладення специфікації не передбачено умовами Контракту та специфікація не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів.

У свою чергу контракт №1810 від 18.10.2022, наданий разом з митною декларацією 23UA74U4 від 06.02.2022 засвідчений підписами уповноважених представників сторін та скріплений печатками.

Стосовно зауваження митного органу про те, що надана додатково інформація щодо транспортування товару, але вона надана на контейнер MAGU551827, в наявності номер контейнера MAGU5518276.

Як вже зазначалося: Транспортування товару із території Китаю до України в м. Харків відбулось на підставі Договорів транспортного експедирування №20/12 від 20.12.2022 та Заявка №16326 від 20.12.2022; Рахунку-фактури №СФ-30567 від 30.01.2023; Рахунку-фактури №СФ-30566 від 31.01.2023; Договору №2809/16 від 28.09.2016.

Факт здійснення перевезення підтверджується коносаментом COSUA від 25.12.2022; CMR від 30.01.2023 міжнародною товаро-транспортною накладною CMR від 30.01.2023. Вказаний документ містить інформацію щодо перевізника, номера транспортного засобу, що перевозив вантаж, інформацію щодо відправника та отримувача та інше.

На підтвердження витрат по перевезенню ТОВ «ТТЛ Україна» було складено Довідку транспортування вантажу у контейнері вих№30/01 від 30.01.2023, що підтверджує вартість послуг з транспортування, яка була подана митному органу.

Витрати на транспортування до пп. «Орлівка» мп. «Орлівка» - 180850,68 гривень.

У зв`язку з виявленою технічною помилкою ТОВ «ТГЛ Україна» направила лист вих. б/н від 07.02.2023 яким повідомило, що інформація зазначена у вказаних документах - рахунку-фактурі №СФ-30567 від 30 січня 2023 року за контейнером(-ами) MAGU551827 та Довідці про транспортування вантажу у контейнері MAGU5518276 вих. № 30/01 від 30.01.2023 стосується контейнера № MAGU5518276.

Проаналізував вказані документи ідентифікувати, що мова йде про перевезення саме товару, що декларується за митною декларацією 23UA74U4 від 06.02.2022 можна з огляду на наступне.

У Рахунку-фактурі № СФ-30567 від 30 січня 2023 р. вказана назва послуги Морське перевезення за маршрутом Ксямен(Китай)-Константа(Румунія)/вантаж NONWOVEN SHEET (вага 10144,5 кг) вартість послуги - 166 630,00 гривень. Тобто у рахунку зазначено найменування товару який перевозиться та його вага, що відповідає комерційному інвойсу JZE221031 від 22.12.2022 та пакувальному листу від 22.12.2022.

Довідка транспортування вантажу у контейнері вих№30/01 від 30.01.2023 також вказані назви послуги Морське перевезення за маршрутом Ксямен(Китай)- Константа(Румунія)/вантаж NONWOVEN SHEET (вага 10144,5 кг) вартість послуги - 166630,00 гривень. Міжнародне автотранспортне перевезення вантажу за маршрутом: м.Константа (Румунія) - м/п Орлівка (Україна) / вантаж NONWOVEN SHEET (вага 10144,5 кг) вартість послуги - 14220,68 гривень. Тобто у довідці вих№30/01 від 30.01.2023 зазначено найменування товару, який перевозиться та його вага, що відповідає комерційному інвойсу JZE221031 від 22.12.2022 та пакувальному листу від 22.12.2022.

Номер контейнера у рахунку-фактурі №СФ-30566 від 31.01.2023 вказано вірно.

Виявлені недоліки документів жодним чином не впливають на числові значення складових митної вартості товарів, а отже не можуть слугувати підставою для здійснення коригування митної вартості.

Отже, позивачем були надані відповідачеві всі необхідні документи, що підтверджують числове значення транспортних витрат, як складової митної вартості товарів.

Щодо зауваження митного органу про те, що не надана будь яка цінова інформація щодо вартості товару (прайс лист, калькуляція) від виробника товару. Вказана інформація не відповідає дійсності

Прайс лист виробника від 29.10.2022 надано у відповідь на електронне повідомлення митного органу, що підтверджується інформацією з програми QDPro від 07.02.2023 Ідентифікатор повідомлення -docs-23UA74U4.

Отже, позивачем при митному оформленні товарів був поданий митниці прайс-лист, в якому ціна товарів, пред`явлених до митного оформлення, повністю збігається з задекларованою позивачем ціною товарів.

Водночас, суд зазначає, що прайс-лист не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, оскільки це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. В той же час, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Аналогічного висновку дійшов і Верховний Суд у постанові від 23.10.2020 по справі №810/690/17.

З огляду на вищевикладене, ТОВ «ЮНИСОЛ» було надано до митного оформлення необхідний перелік документів, передбачений ч.ч. 1-2 ст. 53 Митного кодексу України, та Харківською митницею під час винесення рішення про коригування митної вартості товарів №UА807000/2023/000026/2 від 07.02.2023 і картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807200/2023/000049 не було наведено належних обґрунтувань щодо наявності сумніву в числових значеннях наданих документів.

Надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

У наданих позивачем документах відсутні розбіжності, які є підставою для витребування відповідачем додаткових документів, якщо інші документи в сукупності не викликають сумнів в достовірності задекларованої митної вартості. Позивачем надано документи, які підтверджують всі складові митної вартості та сплату визначеної згідно з умовами контракту ціни за товар.

При цьому, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.10.2019 по справі №809/1469/16.

Відповідно ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Крім того, у Рішенні про коригування митної вартості товарів №UА807000/2023/000026/2 від 07.02.2023 Харківською митницею не обґрунтовано застосування резервного методу. Для коригування митної вартості за другорядним методом (резервним) за основу для коригування митної вартості товару за резервним методом митним органом взято митну вартість товару, оформленого за митною декларацією МД №UА209230/2023/11483 від 06.02.2023.

Відповідачем не наведено ніяких відомостей про характеристики товарів, умови постачання цих товарів або інші комерційні умови (торгова марка, виробник), до ціни яких було скориговано вартість поставлених підприємством позивача товарів.

Згідно ч. 1 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до ч.ч. 2, 3, 5 ст. 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 57 МК України при цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п. 2 ч. 1 ст. 57 цього Кодексу.

Приписами ч. 3 ст. 54 Митного кодексу України передбачено, що за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст.64 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) (ч. 1 ст. 64); митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях (ч. 2 ст. 64).

Відтак, можлива відсутність підстав для визнання митної вартості товару, розрахованої самостійно платником чи декларантом, не означає виникнення безумовної підстави для визначення такої митної вартості Митницею без дотримання усіх юридично значимих факторів.

До таких факторів законодавцем віднесені і параметри, згадані у положеннях ст.60 Митного кодексу -України, де, зокрема, вказано, що під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними (ч. 2 ст. 60); для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку (ч. 3 ст. 60); ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари (ч. 4 ст. 60); у разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена (ч. 5 ст. 60).

Відповідно до правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів (затверджені наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195; далі за текстом - Правила №598), у графі 33 рішення про коригування митної вартості "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі.

У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Тобто, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постановах від 26.02.2019 у справі №808/454/18, від 19.06.2018 у справі №826/6346/16, від 31.01.2018 у справі №813/7272/13-а, від 02.03.2018 у справі №804/2997/17.

Відповідно ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, як вбачається з графи 33 оскаржуваного рішення, у ньому зазначено лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, що не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та вмотивованим у контексті положень пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України.

Відповідно до положень ст. 264 Митного кодексу України визначено, що відмова митного органу у прийнятті митної декларації повинна бути вмотивованою, а про причини відмови має бути письмово повідомлено декларанта.

Митний орган відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: 1) митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; 2) електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів; 3) митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом.

У разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізуй державну фінансову політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.

Відтак, слід дійти висновку, що видане відповідачем рішення у формі коригування митної вартості товару та рішення у формі картки відмови у митному оформленні товарів співвідносяться як безумовна причина та імперативний наслідок.

Отже, враховуючи з наведеного вище, суд доходить до висновку, що рішення про коригування митної вартості товарів №UА807000/2023/000026/2 від 07.02.2023 і картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807200/2023/000049 від 07.02.2023, є незаконними, необґрунтованими, прийнятим з порушенням норм чинного законодавства, підлягають визнанню протиправними та скасуванню.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНИСОЛ" підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 262, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНИСОЛ" (просп. Гагаріна, буд. 215, м. Харків, 61001, ) до Харківської митниці (вул. Короленка, буд. 16Б, м. Харків, 61003, ) про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці про коригування митної вартості №UА807000/2023/000026/2 від 07.02.2023.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807200/2023/000049 від 07.02.2023.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНИСОЛ" () сплачену суму судового збору в розмірі 3631 (три тисячі шістсот тридцять шість) грн 66 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці ().

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М.Панов