Справа № 120/8213/22
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2023-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/8213/22

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Свентух В.М.

Суддя-доповідач - Матохнюк Д.Б.

10 травня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Гонтарука В. М. Білої Л.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Комунального підприємства "Вінницька транспортна компанія" на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 30 січня 2023 року у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства "Вінницька транспортна компанія" до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В :

у жовтні 2022 року Комунальне підприємство "Вінницька транспортна компанія" (КП «Вінницька транспортна компанія») звернулось до суду з позовом до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі №UA-2022-01-17-000361-a "Запасні частини для рухомого складу міського електричного транспорту (тролейбуси типу ЗіУ-9 та Богдан)".

30 січня 2023 року Вінницький окружний адміністративний суд прийняв рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Не погоджуючись з судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Заслухавши, суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що КП "Вінницька транспортна компанія" оголошено про проведення відкритих торгів із предметом закупівлі "Запасні частини для рухомого складу міського електричного транспорту (тролейбуси типу ЗіУ-9 та Богдан)".

Переможцем процедури відкритих торгів згідно предмету закупівлі "Запасні частини для рухомого складу міського електричного транспорту (тролейбуси типу ЗіУ-9 та Богдан)" визначено ФОП ОСОБА_1 .

15.09.2022 року Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області прийнято наказ №23-з про початок моніторингу процедур закупівель.

При проведенні моніторингу закупівлі відповідачем в констатуючій частині висновку встановлені та відображені порушення законодавства в сфері публічних закупівель.

Так, за результатами моніторингу процедури закупівлі встановлено, що відповідно до п. 22 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

Порядок визначення предмета закупівлі затверджений наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 року № 708 (Порядок 708) та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 09.06.2020 року за №500/34783.

Пунктом 14 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 року №1082 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01.07.2020 року за №610/34893 (Порядок 1082) передбачено, що під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошення, оприлюднення яких передбачено Законом, та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим - четвертим пункту 13 цього Порядку, та інформація щодо: назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі; коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Таким чином, на виконання п. 14 Порядку 1082 в електронній системі закупівель зазначається кожна номенклатурна позиція предмета закупівлі, а саме перелік конкретних найменувань товарів або послуг, який замовник закуповує в межах предмета закупівлі.

Проте, в порушення п. 2 ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII та Порядку 1082, під час заповнення інформації щодо предмета закупівлі замовником в оголошення про проведення відкритих торгів не внесена інформація у відповідності до п. 14 Порядку 1082 щодо назви товару кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі та коду товару, визначеного згідно з основним словником національного класифікатора України ДК 021:2015 "Єдиний закупівельний словник", затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749 (Єдиний закупівельний словник), що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

За результатами аналізу відповідності тендерної документації вимогам закону встановлено, що замовником тендерну документацію складено з порушенням ч. 2 ст. 22 Закону №922 VIII, а саме: замовником в тендерній документації визначено, що тендерні пропозиції вважаються дійсними протягом 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій, тоді як, перебіг строку дії тендерної пропозиції починається із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій, чим порушено п. 11 ч. 2 ст. 22 Закону №922-VIII .

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель та з огляду на відсутність механізму їх усунення, керуючись ст. ст. 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області зобов`язало здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому та з дотриманням вимог п. 14 Порядку 1082, п. 2 ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII та п. 11 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо), та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Непогоджуючись із вказаним висновком позивач оскаржив його до суду.

За результатами встановлених обставин судом першої інстанції зроблено висновок щодо необґрунтованості позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Так, ч. ч. 1, 2 ст. 5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (Положення №43) визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до пп. 3 п. 4 Положення реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки закупівель, моніторингу закупівель.

Згідно з п. 7 Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом України Про публічні закупівлі (Закон №922-VIII).

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Частиною 6 ст. 8 Закону №922-VIII визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Згідно з ч. 7 ст. 8 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються:

-найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

- назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

- унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

- опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

- зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Статтею 22 Закону №922-VIII визначено, що тендерна документація повинна містити один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити назву предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності).

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII у тендерній документації зазначається інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених ч. 4 ст. 5 цього Закону.

Пунктом 22 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII визначено, що предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

Так, правила визначення замовником предмета закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі" із застосуванням показників цифр основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 "Єдиний закупівельний словник", затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749 (Єдиний закупівельний словник), встановлені Порядком визначення предмета закупівлі, що затверджений Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15 квітня 2020 року № 708.

При цьому, наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23.12.2015 року №1749 "Про затвердження національного класифікатора України ДК 021:2015 та скасування національного класифікатора України ДК 021:2007" затверджено національний класифікатор України "Єдиний закупівельний словник" (Єдиний закупівельний словник), який базується на системі кодів, що мають ієрархічну структуру і складаються з дев`яти цифр. Код складається з 8 цифр.

Пунктом 3 Наказу № 708 передбачено, що предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з п. п. 21 і 34 ч. 1 ст. 1 Закону та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.

Так, із тендерної документації встановлено, що предметом закупівлі визначено: Механічні запасні частини, крім двигунів і частин двигунів - код ДК 021:20-6.

У Додатку 3 до тендерної документації "Специфікація" міститься найменування, опис товару, яка налічує 80 позицій.

Так, Єдиний закупівельний словник за кодом 34320000-6 визначає "Механічні запасні частини, крім двигунів і частин двигунів" та містить різні коди, серед яких є підкоди, зокрема: 34321000-3 "Осі та коробки передач", 34322000-0 "Гальма та частини гальм", 34324000-4 "Колеса, частини та приладдя до них", 34325000-1 "Глушники та вихлопні труби", 34326000-8 "Домкрати, муфти зчеплення та супутні деталі", 34327000-5 "Керма, кермові колонки та кермові механізми", 34328000-2 "Випробувальні стенди, набори для переобладнання автомобіля та паси безпеки".

Крім того, Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України (Мінекономіки) надано роз`яснення від 03.09.2020 року № 3304-04-53972-06 "Щодо визначення предмета закупівлі та розміщення інформації в електронній системі закупівель", зокрема стосовно зазначення в оголошенні про проведення відкритих торгів деталізованої інформації щодо назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, а також коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Таким чином, в оголошенні про проведення відкритих торгів, відповідно до вимог Порядку №1082, необхідно було, окрім коду предмета закупівлі ДК 021:20-6 "Механічні запасні частини, крім двигунів і частин двигунів", вказати код товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Враховуючи показники кодів Єдиного закупівельного словника та найменування / опис товарів, що наведений у Додатку 3 технічної документації, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що позивачем порушено норми законодавства про публічні закупівлі, які регулюють правила визначення предмета закупівлі, адже такі є окремими предметами закупівлі яким у Єдиному закупівельному словнику присвоєно коди, що найбільше відповідають назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Крім того, згідно п. 14 Порядку № 1082 під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошення, оприлюднення яких передбачено Законом, та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена п. 12 та абз. 2-4 п. 13 цього Порядку, та інформація щодо: назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі; коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Таким чином, порушення позивачем вимог законодавства щодо визначення предмета закупівлі стало причиною іншого порушення, а саме опубліковане позивачем оголошення про проведення відкритих торгів не містило інформації щодо коду кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Тобто, порушення позивачем п. 2 ч. 2 ст. 21 Закону №922-VIII та п. 14 Порядку № 1082 підтверджується встановленими обставинами та письмовими доказами, які містяться в матеріалах справи, а тому відсутні підстави для скасування оскаржуваного висновку.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне зазначити про те, що орган фінансового контролю застосував до позивача найбільш м`яку міру відповідальності за вчиненні порушення, оскільки оскаржуваний висновок не містить вимог у вигляді розірвання договору, укладеного за результатами проведення процедури закупівлі, або вчинення будь-яких інших дій, які впливають на взаємовідносини сторін в межах укладеного за результатами процедури закупівлі договору.

При цьому, такий спосіб усунення виявленого порушення, як зобов`язання здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому та з дотриманням вимог п. 14 Порядку 1082, п. 2 ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII та п. 11 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо), не призведе до будь-яких несприятливих наслідків для прав, свобод та інтересів особи, як сторін, так і переможця процедури закупівлі, а тому відповідає принципу пропорційності у співвідношенні з виявленими недоліками.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення дотримано норми матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для задоволення вимог апеляційної скарги.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Комунального підприємства "Вінницька транспортна компанія" залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 30 січня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Гонтарук В. М. Біла Л.М.