Справа № 640/30554/21
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2023-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

09 травня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Федотова І.В.,

Коротких А.Ю.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Українська залізниця» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.12.2022 у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, шляхом зобов`язання Акціонерного товариства «Українська залізниця (місцезнаходження юридичної особи: м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5), , знеструмити електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень, розташованих за адресою: вул. Уманська, 5 у Солом`янському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.12.2022позов задоволено.

Відповідач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстави для застосування заходів реагування відсутні.

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що з 17.08.2021 по 30.08.2021 на підставі наказу Головного управління ДСНС України у м. Києві від 11.08.2021 № 786, посвідчення про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 12.08.2021 № 6320, посадовими особами Головного управління було проведено позапланову перевірку Акціонерного товариства «Українська залізниця» щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки складений акт від 31.08.2021 № 817 у якому зафіксовані порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

1. абзац другий п. 2.3 глави 2 р.Ш ППБУ не надано документацію щодо типу заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (протипожежні двері) електрощитової. (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень).

2. абзац другий пункту 2.3 глави 2 розділу III ППБУ вихід на покрівлю не виконано через протипожежні люки 2-го типу розмірами не менше ніж 0,6 м 0,8 м (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

3. пункт 2.31 глави 2 розділу III ППБУ шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням, а евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками «Вихід» (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

4. пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ двері других евакуаційних виходів не зачинено на замки, які відчиняються з середини без ключа (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

5. пункт 1.12 глави 1 розділу IV ППБУ не надані акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки над підвісними стелями (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

6. пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ не надано підтверджуючих документів щодо проведення заміру опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж від короткого замикання (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

7. пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ не надані підтверджуючі матеріали щодо захисту будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

8. пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ не всі приміщення обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (СПС, СО) (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

9. пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ не підтверджено, що наявні системи протипожежного захисту' (пожежної сигналізації та оповіщення про пожежу) знаходяться у справному стані та утримуються в постійній готовності до виконання роботи (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

10. пункт 2.23 глави 2 розділу ПІ, пункт 1.2 гл. 1 р. V ППБУ коридори без природнього освітленням не обладнані системою димовидалення. (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

11. абзац перший пункту 2.5 глави 2 розділу III ППБУ Не підтверджено що всі дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) оброблені засобами вогнезахисту. які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

12. пункт 1.17 глави 1 розділу IV ППБУ Електророзетки та вимикачі встановлені на горючій основі (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0.01 метр (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень»);

13. пункт 2.16 глави 2 розділу ПІ ППБУ допускається встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, глухих ґрат, які не розкриваються, розсуваються та не знімаються (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

14. пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ допускається розміщення підсобного приміщення під сходовою кліткою, (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень»);

15. пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ допускається знімання пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток, а також фіксування самозакривних дверей у відчиненому положенні (1, 3 поверхи)(приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень»);

16. пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ на шляхах евакуації в загальних коридорах влаштовано пороги більше 0,05 м. (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень)

17. пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ допускається улаштування на шляхах евакуації турнікетів, що перешкоджають вільній евакуації людей (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень)

18. пункт 2.17 глави 2 розділу III ППБУ в загальних коридорах опорядження (облицювання) стін виконано з матеріалів з невизначеним показником щодо коефіцієнта займистості, димоутворювальної здатності та токсичності (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень)

19. підпункт 13 пункту 9.1 глави 9 розділу VI ППБУ допускається зберігання в складських приміщеннях підвалу матеріальних цінностей навалом (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

20. пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ не здійснено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

21. частина друга статті 20 КЦЗУ відсутні спеціально призначені особи з питань цивільного захисту (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень).

У зв`язку із виявленими порушеннями, позивач звернувся до суду з позовом.

Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що оскільки на час розгляду справи належних доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей до суду не надано, суд вважає, що позовні вимоги про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, шляхом зобов`язання Акціонерного товариства «Українська залізниця (місцезнаходження юридичної особи: м. Київ, вул. Єжи Гедройця.5.), , знеструмити електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень, розташованих за адресою: вул. Уманська, 5 у Солом`янському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, є обґрунтованими.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Частиною сьомою статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно з частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частин першої, другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення.

Згідно статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Захід реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Як зазначалося, у ході здійснення перевірки на спірному об`єкті, позивачем було виявлено ряд порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

У подальшому, разом із відзивом на апеляційну скаргу, позивач надав до суду акт проведення повторної, позапланової перевірки спірного об`єкта, згідно якого відпоідачем залишено не усунутими такі порушення:

1. абзац другий п. 2.3 глави 2 р.Ш ППБУ не надано документацію щодо типу заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (протипожежні двері) електрощитової. (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень).

2. абзац другий пункту 2.3 глави 2 розділу III ППБУ вихід на покрівлю не виконано через протипожежні люки 2-го типу розмірами не менше ніж 0,6 м 0,8 м (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

3. пункт 2.31 глави 2 розділу III ППБУ шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням, а евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками «Вихід» (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

4. пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ двері других евакуаційних виходів не зачинено на замки, які відчиняються з середини без ключа (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

5. пункт 1.12 глави 1 розділу IV ППБУ не надані акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки над підвісними стелями (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

6. пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ не надані підтверджуючі матеріали щодо захисту будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

7. пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ не всі приміщення обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (СПС, СО) (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

8. пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ не підтверджено, що наявні системи протипожежного захисту' (пожежної сигналізації та оповіщення про пожежу) знаходяться у справному стані та утримуються в постійній готовності до виконання роботи (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

9. пункт 2.23 глави 2 розділу ПІ, пункт 1.2 гл. 1 р. V ППБУ коридори без природнього освітленням не обладнані системою димовидалення. (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

10. абзац перший пункту 2.5 глави 2 розділу III ППБУ Не підтверджено що всі дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) оброблені засобами вогнезахисту. які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

11. пункт 1.17 глави 1 розділу IV ППБУ Електророзетки та вимикачі встановлені на горючій основі (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0.01 метр (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень»);

12. пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ допускається розміщення підсобного приміщення під сходовою кліткою, (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень»);

13. пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ допускається знімання пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток, а також фіксування самозакривних дверей у відчиненому положенні (1, 3 поверхи) (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень»);

14. пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ допускається улаштування на шляхах евакуації турнікетів, що перешкоджають вільній евакуації людей (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень)

15. пункт 2.17 глави 2 розділу III ППБУ в загальних коридорах опорядження (облицювання) стін виконано з матеріалів з невизначеним показником щодо коефіцієнта займистості, димоутворювальної здатності та токсичності (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень)

16. пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ не здійснено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

Надаючи оцінку виявленим та неусунутим порушенням, колегія суддів зазначає, що ненадання певних документів, не проведення певних навчань (порушення №№1,5,6,8,10,16), не є порушеннями, які можуть безпосередньо свідчити про наявність загрози життю чи здоров`ю людей. Зокрема, наведені порушення не свідчать про те, що працівники та інші відповідальні особи не знають чи не дотримуються правил техногенної й пожежної безпеки, а також і про те, що відповідні приміщення, матеріали та відповідні засоби не відповідають встановленим до них вимогам.

Водночас, решта виявлених перевіркою порушень, на переконання колегії суддів, може свідчити про наявність ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення, у тому числі й у разі виникнення надзвичайної ситуації (задимлення, пожежі, тощо). У даному випадку взаємозв`язок факту порушення із його можливим наслідком у вигляді загрози життю та здоров`ю людей у разі настання небезпечної ситуації є очевидним та не потребує застосування будь-яких спеціальних знань.

При цьому, відповідач заперечує частину виявлених перевіркою порушень, які згідно викладених вище мотивів, можуть створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

В апеляційній скарзі відповідач наголошує на тому, що ним було усунута частина виявлених перевіркою порушень.

Проте, надані відповідачем матеріали не є належними і достатніми доказами усунення порушень, які були встановлені під час перевірки, оскільки не містять достовірної інформацію щодо усунення виявлених під час перевірки порушень, і у своїй сукупності не дають змогу дійти висновку про усунення усіх порушень.

Відповідно до частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Отже, відповідач у разі усунення недоліків у повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення із повідомленням відновлення господарської діяльності.

Функція контролю (нагляду) у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна покладена, зокрема, на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

За таких обставин колегія суддів вважає, що суд не може перебирати на себе повноваження органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу.

Матеріали справи не містять висновку позивача щодо усунення відповідачем всіх зафіксованих в акті перевірки порушень, а тому суд дійшов висновку, що доводи відповідача про відсутність порушень не підтверджені належними доказами.

Аналогічну позицію у подібних правовідносинах висловив Верховний Суд у постанові від 23 червня 2021 року по справі №640/16673/19.

Введення на території України воєнного стану та виконання відповідачем стратегічних завдань залізничного транспорту не є виправданням для виконання ним об`єкту, який може створити загрозу життю та/або здоров`ю людей при виникненні надзвичайної ситуації. Тому, відповідні доводи апеляційної скарги відхиляються колегією суддів.

З огляду на це, суд апеляційної інстанції погоджує висновки суду першої інстанції щодо правомірності застосування до відповідача заходів реагування, оскільки відповідачем не надано до суду належних доказів усунення всіх наявних в акті перевірки порушень, яким є акт повторної перевірки, проведеної позивачем у відповідності до статті 6 Закону №877-V.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про задоволення позову.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Інші доводи учасників справи висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 311, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Українська залізниця» залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.12.2022 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя І.В. Федотов

Суддя А.Ю. Коротких