Справа № 200/1065/22
Суддя: Геращенко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2023-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

09 травня 2023 року справа №200/1065/22

м. Дніпро

Суддя Першого апеляційного адміністративного суду Геращенко І.В., розглянув апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 15 червня 2022 року у справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправними та скасування постанов,-

В С Т А Н О В И В :

До Першого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга відповідача на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 15 червня 2022 року.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Апелянтом подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що первинну апеляційну скаргу було подано разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке за висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 27.03.2022, було надіслано на електронну адресу суду. Таким чином, враховуючи, що скаржник не мав можливості подати повторно апеляційну скаргу, яка б відповідала вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України в строк, визначений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з оскарженням у суді касаційної інстанції ухвали Першого апеляційного адміністративного суду від 21.12.2022, що свідчить про об`єктивність причин пропуску такого строку та дає підстави для його поновлення. Користуючись правом на повторне звернення з апеляційною скаргою до Першого апеляційного адміністративного суду в найкоротший термін Укртрансбезпекою подано апеляційну скаргу на рішення місцевого суду. Заявник вважає, що вдруге апеляційна скарга подана у максимально короткий строк з моменту повернення попередньо поданої апеляційної скарги, є свідченням намагання вчинити усі необхідні процесуальні дії у розумний строк для реалізації свого права на апеляційне оскарження. Вважає, що наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є поважними.

Проте, суд відмовляє у задоволенні вказаної заяви виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Суд зазначає, що 02.09.2022 року представником Державної служби України з безпеки на транспорті засобами електронної пошти до апеляційного суду подано апеляційну скаргу на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 30 червня 2022 року, тобто з пропуском строку апеляційного оскарження, заяву про поновлення строку звернення зі скаргою заявником не надано.

Ухвалою апеляційного суду від 03.10.2022 року апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 15 червня 2022 року у справі № 200/1065/22 - залишено без руху; встановлено строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом надання заяви про поновлення строку із зазначенням поважних причин пропуску строку та наданням відповідних доказів.

Ухвалою апеляційного суду від 21.11.2022 року відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України відмовлено у відкритті провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 15 червня 2022 року у справі № 200/1065/22 у зв`язку з ненаданням заяви про поновлення строку із зазначенням поважних причин пропуску строку. Постановою касаційного суду від 27.03.2023 року ухвалу Першого апеляційного адміністративного суду від 21 листопада 2022 року у справі № 200/1065/22 - скасовано, справу направлено до цього ж суду для продовження розгляду на стадії вирішення питання щодо відкриття апеляційного провадження. Касаційний суд дійшов висновку, що відмовляючи у відкритті апеляційного провадження з підстав пункту 4 частини першої статті 299 КАС України, суд апеляційної інстанції дійшов помилкового висновку, не врахував положень пункту 1 частини четвертої статті 298 КАС України, якими в такому випадку передбачено повернення апеляційної скарги, що не перешкоджає повторному зверненню до суду апеляційної інстанції зі скаргою, оскільки апеляційну скаргу відповідач надіслав на електронну адресу суду, тобто відповідачем подано апеляційну скаргу в електронній формі без обов`язкового її скріплення власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний суд», що свідчить про використання відповідачем непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до апеляційного суду із апеляційною скаргою.

Ухвалою апеляційного суду від 01.05.2023 року апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 15 червня 2022 року у справі № 200/1065/22 - повернуто особі, яка її подала відповідно до ч. 4 ст.298 КАС України. Суд дійшов висновку, що апеляційну скаргу не можна вважати такою, що підписана скаржником, оскільки вона була направлена на електронну поштову адресу суду апеляційної інстанції та, відповідно, не містить відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із застосування посиленого сертифікату відкритого ключа та доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на апеляційну скаргу із використанням підсистеми «Електронний суд». Аналогічний висновок щодо застосування пункту 1 частини четвертої статті 298 КАС України у випадку подання апеляційної скарги засобами електронної пошти викладений у постановах Верховного суду від 28 липня 2022 року у справі № 620/10864/21, від 8 грудня 2022 року у справі №372/1419/22 та від 22 грудня 2022 року у справі № 372/1417/22.

Апелянтом вдруге 08.05.2023 року подано апеляційну скаргу на рішення суду від 15.06.2022 року, тобто з грубим порушенням строку, встановленого ст. 295 КАС України, майже через рік.

Суд зазначає, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

Строк на апеляційне оскарження передбачений статтею 295 КАС України, і цей строк не зупиняється у зв`язку із залишенням без руху, поверненням апеляційної скарги, а також його відлік не підлягає обрахуванню від дати вручення копій ухвал про залишення без руху та повернення первинної апеляційної скарги.

Щодо твердження заявника про надсилання первинної апеляційної скарги разом із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Колегія суддів вважає за доцільне звернути увагу, що за матеріалами електронної справи КП «Діловодство спеціалізованого суду» спростовуються зазначенні доводи заявника, оскільки ані при зверненні з первинною апеляційною скаргою до суду, ані на виконання ухвали апеляційного суду від 03.10.2022 року, якою апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 15 червня 2022 року у справі № 200/1065/22 - залишено без руху через ненадання заяви про поновлення строку із зазначенням поважних причин пропуску строку та наданням відповідних доказів, заявником не надано суду заяву про поновлення строку.

Таким чином, апеляційним судом встановлено, що первинну апеляційну скаргу подано з пропущенням строку на апеляційне оскарження, заяву про поновлення пропущеного строку заявником суду не надано, що свідчить про неналежне використання, нехтування стороною своїх процесуальних прав та обов`язків.

Отже, заявник при первинному зверненні з апеляційною скаргою навіть не намагався довести суду підстави поважності пропуску апеляційного оскарження.

Крім того, повторну апеляційну скаргу подано відповідачем майже через рік після ухвалення рішення судом першої інстанції, що свідчить про певні зволікання та неналежне користування своїми процесуальними правами суб`єкта владних повноважень.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Доводи апеляційної скарги не виправдовують безпідставність порушення суб`єктом владних повноважень процесуальних строків, встановлених законом, для реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення (процесуальна поведінка), та не свідчить про поважність причин пропуску цього строку.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, проаналізував причини пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду, на які посилається апелянт, суд дійшов висновку про визнання зазначених причин неповажними.

З урахуванням викладеного, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наданням строку для усунення вказаних недоліків, а саме, необхідно надати заяву про поновлення строку з обґрунтуванням інших причин поважності його пропущення.

Керуючись статтями 169, 295, 296, 298, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України суддя,-

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 15 червня 2022 року у справі - залишити без руху.

Встановити строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом направлення заяви про поновлення строку з обґрунтуванням інших причин поважності його пропущення.

Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Роз`яснити, що в разі невиконанні вимог даної ухвали щодо надання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду з наданням відповідних доказів щодо поважності причин пропуску строку, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження, що позбавляє апелянта права повторного звернення до апеляційного суду з цього питання.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та відповідно до ст.ст. 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Геращенко