Справа № 380/9457/23
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2023-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/9457/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 травня 2023 року м. Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Карп`як Оксана Орестівна перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗАХІД БЕСТ" до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

До Львівського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗАХІД БЕСТ" (вул. Дорошенка, буд. 25, офіс 1, м. Львів; ) до Головного управління ДПС у Львівській області Головного управління Державної податкової служби у Львівській області (вул. Стрийська,35, м. Львів, 79003; ) про визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 7164 від 05.02.2020 року та зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Львівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Захід Бест» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160 КАС України, з огляду на таке.

Частиною 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору на сьогодні визначено Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 № 3674-VI (із наступними змінами і доповненнями).

За правилами частини 1 статті 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 3 ч. 2ст. 4 Закон України «Про судовий збір», розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 01 січня 2023 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 2684 гривня.

Водночас, позивачем до позовної заяви не долучено доказу сплати судового збору за подання до суду позовної заяви.

Слід зазначити, що відомості про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Львівського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (http://adm.lv.court.gov.ua) в розділі Судовий збір, а також автоматично розрахувати та сформувати квитанцію для сплати судового збору.

Належним документом про сплату судового збору в розумінні вищевказаного Закону, є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення (оригінал).

Відсутність документа про сплату судового збору встановленого розміру свідчить про неналежне виконання позивачем вимог КАС України при зверненні до суду з означеним позовом.

Приписами частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем разом з позовною заявою подано заяву про поновлення строку звернення до суду за захистом своїх прав, в якій просить суд визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними та поновити даний строк. Дана заява мотивована зокрема наступним: «……02.05.2019 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова розглянув клопотання в.о. начальника Третього слідчого відділу СУ ТУ ДБР, розташованого у м. Львові, про накладення арешту на майно, у зв`язку з розслідуванням кримінального провадження №0000093 від 07.02.2019 та постановив ухвалу в справі № 463/3239/19, відповідно до якої накладено арешт на активи - суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України (), що належить ряду7 юридичних осіб, серед іншого і ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» () на які ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, починаючи з дня винесення ухвали. Суд доручив виконання вказаної ухвали саме Державній фіскальній службі України. Також 02.05.2019р. у зв`язку з розслідуванням кримінального провадження №0000093 було накладено арешт на рахунки позивача в банківських установах. Внаслідок вказаних дій, з 02.05.2019р. ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» не мало змоги здійснювати господарську діяльність та були створені перешкоди для виконання обов`язків підприємства щодо належного ведення податкового обліку, сплати до бюджету податків, зборів за наслідками діяльності, розрахунків з контрагентами. ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» неодноразово зверталось впродовж року до Личаківського районного суду м. Львова з клопотаннями про скасування накладеного арешту на ліміти ПДВ для можливості здійснення господарської діяльності, звертаючи увагу на протиправність вказаного арешту та не відповідність його вимогам ПК України, але суд відмовив в клопотаннях вказавши, що в застосуванні арешту не відпала потреба і таке втручання в діяльність платника є виправданим.

Так зокрема 26.05.2020р. з даних розміщених в розділі «реєстри» на сайті ДПС України ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» дізналось, що 22.05.2020 контролюючим органом анульовано реєстрацію ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» платником податку на додану вартість у зв`язку з наданням декларацій про відсутність поставок про що прийнято рішення №2796. Однак вказане рішення контролюючого органу являлось протиправним та не відповідало вимогам Податкового кодексу України, було прийняте без з`ясування фактичних обставин господарської діяльності і причин оформлення та подання ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» податкової звітності з ПДВ в період з травня 2019р. по травень 2020р. Тобто відсутність господарської діяльності ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» була виключно результатом рішення Личаківського районного суду м. Львова від 02.05.2019р. та дій ДПС щодо блокування платнику можливості реєстрації податкових накладних або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Так, ТОВ» ЗАХІД БЕСТ » оформивши 31 січня 2020р. податкову накладну № 1 щодо реалізації товару в адресу ТОВ`СофіяТрант» ( ) в ЄРПН отримало 12.02.2020р. відповідь з ДПС України, що документ не може бути прийнятий - накладено арешт за рішенням суду на суму податку, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні в ЄРПН. В цей же час, лише 01.06.2020р. Личаківський районний суд м. Львова, розглянувши чергове клопотання товариства про скасування арешту, ухвалою скасував арешт на суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування, з підстав тривалості накладеного арешту та відсутність повідомлень посадовим особам ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» про підозру у вчинені злочину. 08.12.2020 року Львівським окружним адміністративним судом було винесено рішення у справі №380/8960/20 за результатами розгляду позову ТОВ "ЗАХІД БЕСТ" до ГУ ДПС у Львівській області про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, якою визнано протиправним та скасовано рішення № 2796 від 22.05.2020 року ГУ ДПС у Львівській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи ТОВ "ЗАХІД ВЕСТ", а також зобов 'язано ГУДПС у Львівській області поновити дію реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи ТОВ "ЗАХІД ВЕСТ" з моменту її анулювання зі збереженням податкових показників (?Накл) в розмірі 1 524 304 грн. 30 коп. Згадане рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/8960/20 від 08.12.2020 набрало законної сили 18.03.2021 року. Однак наведене рішення тривалий час не було виконано, а лише в листопаді 2022 р. представника було повідомлено, що на виконання судового рішення у справі 380/8960/20 щодо відміни анулювання свідоцтва платника ПДВ по ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» внесені зміни до Реєстру, а саме відновлено свідоцтво платника ПДВ ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» (код ЕДРПОУ: 41194631) з ШН 46. Зокрема у зв`язку з введенням в Україні військового стану Реєстри не відображали актуальної інформації а в Електронному кабінеті платника не було відомостей про поновлення дії реєстрації свідоцтва платника ПДВ, а навпаки містилась інформація про анулювання. Зважаючи на викладені вище обставини, арешт судом лімітів ПДВ та анулювання свідоцтва платника ПДВ і податкових показників в системі електронного адміністрування ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» не мало змоги до фактичного виконання рішення суду в справі №380/8960/20 здійснювати захист своїх прав та інтересів в частині оскарження Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» №7164 від 05.02.2020р. З метою з`ясування фактичних обставин прийняття оскаржуваного рішення та наявності для цього в ДПС правових підстав і відповідних матеріалів (інформації), а також реалізації прав платника податків, передбачених ст.17 ПК України представником ТОВ «ЗАХІД БЕСТ» адвокатом Стецем Р.Я. було надіслано на адресу ГУ ДПС у Львівській області адвокатський запит №203 від 31.03.2023р. з метою отримання інформації та копії документів . У відповідь на адвокатський запит, 10.04.2023 р. ГУ ДПС у Львівській області повідомило, що комісією яке відбулось 05.02.2020 у зв`язку з втратою чинності Постанови КМУ від 21.02.2018р. № 117 та набранням чинності Постанови КМУ від 11.12.2019р. № 1165 вирішено перенести до нового переліку ризикових суб`єктів господарювання платників податку на доданку вартість згідно Додатку 1. У відповідності до цього додатку включено позивача ТОВ «ЗАХІД БЕСТ». До переліку ризикових підприємств позивача було віднесено 13.05.2019р. згідно Постанови КМУ від 21.02.2018р. № 117 . Проте на адресу позивача в 2019р. рішень про віднесення 13.05.2019р. його до категорії ризикових не надсилалось. Отже позивачем пропущено строк на оскарження Рішення №7164 від 05.02.2020 з поважних причин, так як зважаючи на арешт лімітів ПДВ згідно ухвали суду від 02.05.2019р., яка виконувалась ДФС України, його звернення про виключення з категорії ризикових підприємств були б залишені без розгляду за наявності нескасованої ухвали».

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 Податкового кодексу України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 цієї статті рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 цієї статті визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Водночас пунктом 56.19 статті 56 ПК України, за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору, яким вважається адміністративне оскарження відповідного рішення контролюючого органу, встановлено скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України в разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Дослідження змісту аналізованих приписів статей Податкового кодексу України та статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України вказує на те, що на сьогодні є підхід, відповідно до якого строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору є коротшими, ніж звичайні строки. При цьому є різні правові режими щодо оскарження податкових повідомлень-рішень і рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань та інших рішень контролюючих органів, що не пов`язані з їх нарахуванням, саме в частині різної тривалості скорочених строків оскарження при попередньому використанні досудового порядку вирішення спору.

Спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення, нормами ПК України не визначені, тобто не врегульовують спірне в цій справі питання.

Різниця природи рішень контролюючого органу (щодо нарахування грошових зобов`язань або інші рішення) об`єктивно здатна впливати та зумовлювати різницю в підходах щодо встановлення строків звернення до суду про їх оскарження.

Застосування скорочених строків звернення при використанні досудового порядку врегулювання спорів у податкових правовідносинах установлено законом, зумовлено легітимною метою оперативного забезпечення настання правової визначеності для особи платника податків та у діяльності суб`єктів владних повноважень контролюючих органів, що кореспондується із встановленим алгоритмом і строками адміністрування податків для забезпечення належного виконання конституційного податкового обов`язку і має пропорційний характер, оскільки скорочення строку звернення не впливає на реалізацію особою права на судовий захист у зв`язку з достатністю часу на підготовку й оформлення правової позиції, ознайомлення з позицією контролюючого органу, залучення за потреби правових і фінансових консультантів в межах процедури адміністративного оскарження, у той час, як скорочені строки забезпечують досягнення зазначеної мети й завдань функціонування податкової системи держави.

Більш скорочені строки звернення до суду у випадку попередньої реалізації досудових процедур полягають у забезпеченні наступності юрисдикційних проваджень (адміністративних і судових) та пов`язанні з необхідністю мінімізувати темпоральний проміжок між досудовими процедурами та судовим провадженням.

За висновками ВС, висловленими у постанові від 21.06.2022 по справі № 620/3546/18, рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Як вбачається із позовної заяви, позивач в межах цього спору не погоджується з рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 7164 від 05.02.2020 року та зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Львівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Захід Бест» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Втім, суддя не враховує зазначені доводи представника позивача у заяві про поновлення строку звернення до суду, адже такі свідчать наявність кримінального провадження №0000093 від 07.02.2019 та ухвали в справі № 463/3239/19, відповідно до якої накладено арешт на активи - суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України (), що належить серед іншого і ТОВ «ЗАХІД БЕСТ», але аж ніяк не вказують на поважність причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом.

У свою чергу із цим позовом позивач звернувся до Львівського окружного адміністративного суду 01.05.2023, що підтверджується конвертом про відправлення поштового повідомлення. Вказане свідчить про пропуск позивачем шестимісячного строку звернення до суду із позовними вимогами.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду із зазначеним позовом та суддя зазначає про необхідність надання заяви про поновлення строку для звернення до суду із зазначеним позовом та докази поважності причин його пропуску.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статей 160, 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256, 294, п.3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України, суддя

ухвалив :

1. Позовну заяву - залишити без руху.

2 Позивачу усунути недоліки позовної заяви у строк, що не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху; подати до канцелярії суду чи надіслати на адресу суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) документи, заяви, клопотання, вказані у мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У випадку невиконання вимог ухвали по усуненню недоліків позовної заяви у визначений термін, така буде вважатись неподаною та повернута позивачеві відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Суддя Карп`як Оксана Орестівна