Справа № 620/6322/22
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2023-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 620/6322/22 Суддя (судді) першої інстанції: Тихоненко О.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Собківа Я.М.

При секретарі: Шепель О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Городнянської міської ради про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Чернігівського окружного адміністративного суду з позовом до Городнянської міської ради (далі - відповідач, рада) про:

- визнання протиправним та скасування рішення Городнянської міської ради від 27 липня 2022 року (чотирнадцятої сесії 8 скликання) "Про відмову ОСОБА_1 у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність в межах норм безоплатної приватизації для ведення особистого селянського господарства орієнтовною площею - 2,000 га, що розташована на території Городнянської міської ради Чернігівської області";

- визнання протиправним та скасування рішення Городнянської міської ради від 14 липня 2021 року (шостої сесії 8 скликання) «Про затвердження переліку земельних ділянок сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів на землях Городнянської міської ради по виділенню земель у власність громадян для індивідуального садівництва, а саме: земельної ділянки площею 24,7245 га, за кадастровим номером :05:000:3371»;

- зобов`язання Городнянської міської ради надати дозвіл ОСОБА_1 на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність в межах норм безоплатної приватизації для ведення особистого селянського господарства орієнтовною площею - 2,000 га на земельній ділянці площею 24,7245 га, за кадастровим номером :05:000:3371, що розташована на території Городнянської міської ради Чернігівської області.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2022 року даний адміністративний позов в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення відповідача від 14 липня 2021 року (шостої сесії 8 скликання) «Про затвердження переліку земельних ділянок сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів на землях Городнянської міської ради по виділенню земель у власність громадян для індивідуального садівництва, а саме: земельної ділянки площею 24,7245 га, за кадастровим номером :05:000:3371» - залишити без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до адміністративного суду.

Постановляючи вказану ухвалу, суд виходив з того, що не вирішення в межах справи № 620/6478/21 позовної вимоги ОСОБА_1 щодо скасування рішення Городнянської міської ради від 14 липня 2021 року (шостої сесії 8 скликання) «Про затвердження переліку земельних ділянок сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів на землях Городнянської міської ради по виділенню земель у власність громадян для індивідуального садівництва № :05:000:3371» не є підставою для поновлення строку звернення до суду, однак, є підставою для звернення із заявою про ухвалення додаткового рішення в порядку статті 252 КАС України в межах справи № 620/6478/21. Крім того, введення в Україні з 24 лютого 2022 року воєнного стану також не є підставою для поновлення строку звернення до суду, оскільки місцезнаходженням позивача є м. Городня Чернігівської області, а даний населений пункт з квітня 2022 року і по теперішній час не перебуває в районі проведення воєнних (бойових) дій або в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні).

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вказану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апелянт вказав, що постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції невірно надав оцінку спірним правовідносинам та обставинам справи, помилково дійшов до висновку про відсутність підстав для поновлення пропущеного строку на звернення до адміністративного суду.

В обґрунтування своєї позиції позивач зазначив, що (далі - мовою оригіналу) ним до Чернігівського окружного адміністративного суду були надані необхідні та наявні в нього докази. Згідно оновленого переліку територіальних громад станом на 27 липня 2022 року наказом Мінреінтеграції №169 Городнянська міська територіальна громада увійшла в список громад, де проводяться бойові дії.

Вказав, що 20 червня 2022 року він отримав рішення суду по справі №620/6478/21, де під час розгляду справи просив скасувати рішення шостої сесії 8 скликання Городнянської міської ради від 14 липня 2021 року. З урахуванням того, що вже був подібний позов, то позивач зазначив, що його питання не було вирішено та просив поновити строки розгляду, а рішення суду було лише 20 червня 2022 року, то апелянт не вбачає, що пропустив якісь строки.

Крім того, позивач зазначив, що в Україні 12 березня 2020 року наказом №75 Кабінетом Міністрів України були введені заходи щодо запобігання поширенню коронавірусу та була прийнята постанова Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року, такі карантинні заходи продовжуються і по теперішній час. Водночас, через зазначені карантинні заходи особа може звертатися до суду в будь який час, оскільки строк продовжено на період карантину. Таким чином, до КАС України було внесено доповнення та зміни, що зумовлені дією карантину, а також надають змогу на продовження строків подання позовної заяви.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, у судове засідання не з`явилися. Про причини своєї неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що у матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів на місці ухвалила проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін.

Згідно ч.4 статті 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 06 жовтня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Городнянської міської ради в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення відповідача від 14 липня 2021 року (шостої сесії 8 скликання) «Про затвердження переліку земельних ділянок сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів на землях Городнянської міської ради по виділенню земель у власність громадян для індивідуального садівництва, а саме: земельної ділянки площею 24,7245 га, за кадастровим номером :05:000:3371» відповідно до ч.13 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України залишено без руху та надано останньому 5-денний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліків шляхом подання до суду обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом у вказаній частині позовних вимог та доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску.

07 грудня 2022 року від позивача надійшла заява про поновлення строку звернення до суду, в якій останній вказує, що в 2021 році він звертався до Чернігівського окружного адміністративного суду (справа № 620/6478/21) з позовною вимогою щодо скасування рішення Городнянської міської ради від 14 липня 2021 року (шостої сесії 8 скликання) «Про затвердження переліку земельних ділянок сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів на землях Городнянської міської ради по виділенню земель у власність громадян для індивідуального садівництва № :05:000:3371», однак яка на даний час не вирішена судом. А також позивач як на підставу для поновлення строку звернення до суду з вказаною позовною вимогою позивач зазначив про введення в Україні з 24 лютого 2022 року воєнного стану.

Розглянувши вказану заяву позивача та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку про неповажність причин пропуску строку звернення до суду.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч.1-2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Колегія суддів наголошує, що встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Разом з тим, поважними причинами пропуску процесуального строку можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами. Тобто, строк повинен бути пропущений виключно з поважних причин.

Позивач стверджує, що про порушення свого права оскаржуваним рішенням відповідача від 14 липня 2021 року (шостої сесії 8 скликання) «Про затвердження переліку земельних ділянок сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів на землях Городнянської міської ради по виділенню земель у власність громадян для індивідуального садівництва, а саме: земельної ділянки площею 24,7245 га, за кадастровим номером :05:000:3371» він дізнався лише у серпні 2021 року, отримавши відзив Городнянської міської ради на свій позов в рамках справи № 620/6478/21.

Колегія суддів приймає дане твердження позивача, оскільки протилежних відомостей з даного приводу матеріали справи не містять. Разом з тим, в контексті спірних відносин не може бути прийняте посилання позивача на введення в країні воєнного стану, оскільки Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, що у зв`язку із його постійним продовженням діє і на даний час, однак, враховуючи, що ОСОБА_1 дізнався про порушення своїх прав у серпні 2021 року, то шестимісячний строк звернення до суду, встановлений статтею 122 КАС Україні, у лютому 2022 року вже сплив. Тобто, позивач пропустив строк звернення до суду ще до введення в країні воєнного стану.

Щодо посилання апелянта на карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) як на підставу для поновлення строку звернення до суду, то колегія суддів зазначає таке.

Згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року № 731-IX, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом

Цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Закон № 731-IX опубліковано 16 липня 2020 року. Відповідно, строки, які були продовжені у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби, закінчуються 05 серпня 2020 року.

Відтак, з цієї дати у суду не має підстав для поновлення строку звернення до суду у зв`язку із карантинними обмеженнями, оскільки процесуальні строки вже обчислюються на загальних підставах.

Посилання позивача на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду у справі № 620/6478/21 також не приймається судом як обґрунтоване, оскільки в межах зазначеної справи вимога про скасування рішення Городнянської міської ради від 14 липня 2021 року (шостої сесії 8 скликання) «Про затвердження переліку земельних ділянок сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів на землях Городнянської міської ради по виділенню земель у власність громадян для індивідуального садівництва, а саме: земельної ділянки площею 24,7245 га, за кадастровим номером :05:000:3371» перед судом взагалі не ставилася. Подання до суду відповіді на відзив, де позивач просив звернути увагу та скасувати зазначене рішення без заявлення клопотання про збільшення позовних вимог не тягне за собою жодних процесуальних наслідків.

Отже, наведені позивачем причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом не є тими причинами, які об`єктивно перешкоджали звернутись позивачу до адміністративного суду з позовом, а у даній справі відсутні будь-які докази, які б підтверджували неможливість позивача вчасно оскаржити рішення відповідача.

У свою чергу, байдужість до своїх прав та інтересів не підтверджують поважність причин пропуску строку звернення до суду.

З огляду на наведене, доводи позивача не підтверджують обставин неможливості вчасного подання позовної заяви, не є обставинами непереборної сили, не свідчать про наявність об`єктивних причин, які істотно перешкоджали ОСОБА_1 звернутися до суду, а тому оцінюються судом критично.

Слід зазначити, що ЄСПЛ у рішенні від 18 листопада 2010 року по справі «Мушта проти України» нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, і має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

У рішенні від 03 квітня 2008 року по справі «Пономарьов проти України» ЄСПЛ визнав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків.

Тобто, застосування судами наслідків пропуску строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

Згідно п.8 ч.1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами 3 та 4 статті 123 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 123 КАС України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи зазначене, суд першої інстанції вірно дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви в частині без розгляду.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповне з`ясовано обставини, що мають значення для справи чи порушено норми процесуального права.

Отже при винесенні оскаржуваної ухвали судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 312, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст рішення виготовлено 09 травня 2023 року.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Є.І. Мєзєнцев

Я.М. Собків