Справа № 580/1911/21
Суддя: Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ
Дата ухвалення: 2023-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2023 року справа № 580/1911/21

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кульчицького С.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) в приміщенні суду адміністративну справу за позовом військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення збитків завданих державі,

ВСТАНОВИВ:

06.04.2021 до Черкаського окружного адміністративного суду звернулась Військова частина НОМЕР_1 (далі - позивач) з позовною заявою до ОСОБА_1 (далі - відповідач), в якій просить стягнути з відповідача на користь позивача збитки завдані державі у розмірі 35969 (тридцять п`ять тисяч дев`ятсот шістдесят дев`ять) грн 19 коп.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує, що відповідач до 2017 року перебував на посаді начальника продовольчої служби військової частини НОМЕР_1 . За специфікою своєї посади і посадових обов`язків повинен був знати дійсний стан справ в підпорядкованій службі, знати кількісний та якісний стан ввіреного йому військового майна, а також знати та контролювати вартісні показники цього ж майна, своєчасно проводити переоцінку військового майна. Однак, за час перебування відповідача на посаді начальника продовольчої служби не проведено переоцінки військового майна відповідно до законодавства, що в свою чергу призвело до встановлення невірних вартісних показників військового майна, яке перебувало на обліку у військовій частині НОМЕР_1 в 2017 році, що в свою чергу призвело до недоотримання державним бюджетом коштів в розмірі 35969,19 грн. У зв`язку з чим, просить стягнути вказані кошти з відповідача на його користь.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду Білоноженко М. А. від 11.05.2021 позовну заяву військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення збитків завданих державі повернуто позивачу разом із усіма доданими до неї матеріалами.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.09.2021 ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 у справі №580/1911/21 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 02.03.2022 ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.09.2021 у справі №580/1911/21 скасовано. Справу №580/1911/21 передано на продовження розгляду до суду першої інстанції.

16.02.2022 справа №580/1911/21 надійшла до Черкаського окружного адміністративного суду та шляхом автоматизованого розподілу передана на розгляд судді Кульчицькому С. О.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду Кульчицького С. О. від 21.02.2023 матеріали даної адміністративної справи прийнято до свого провадження.

Ухвалою від 21.02.2023 Поновлено військовій частині НОМЕР_1 строк звернення до суду в адміністративній справі №580/1911/21, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

Відповідач у встановлений судом строк відзив на позовну заяву не надав, копія ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі від 21.02.2023 направлена за його зареєстрованим місцем проживання, а саме: АДРЕСА_1 та повернута у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Згідно з частиною 6 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

З огляду на зазначені приписи суд застосовує частину 11 статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Беручи до уваги, що відповідач не отримав копію ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі від 21.02.2023 з незалежних від суду причин, вважається що копія ухвали отримана відповідачем належним чином.

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає таке.

ОСОБА_1 проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_1 та перебував на посаді начальника продовольчої служби військової частини НОМЕР_1 до 2017 року.

15.04.2017 у військовій частині під час здавання посади відповідачем комісією, яка призначена для контролювання процесу здавання приймання посади виявлено недоліки по продовольчій службі, а саме відсутність майна яке знаходиться на обліку продовольчої служби. По даному факту призначено службове розслідування за результатами якого виданий наказ від 16.06.2017 №348 «Про результати службового розслідування», де ОСОБА_1 визнано винним та притягнуто до матеріальної відповідальності у розмірі 50 708, 12 грн.

Рішенням Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22.11.2019 у справі №695/1722/18, яке набрало законної сили 23.12.2019 стягнуто з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 збитки завдані в сумі 45880 грн 35 коп.

В подальшому у 2020 році у військовій частині НОМЕР_1 проведений фінансовий аудит з червня по липень 2020 року. Під час проведення аудиторської перевірки фінансово-господарської служби військової частини НОМЕР_1 при перевірці матеріалів службового розслідування 2017 року, встановлено, що у відповідності до Довідки 2017 року сума нестач 29 найменувань майна визначена в розмірі 50 708, 12 грн. Аудитором був проведений розрахунок залишкової вартості 18 з 29 найменувань втраченого майна із врахуванням вимог Методики визначення залишкової вартості майна Збройних Сил України станом на день видання наказу про притягнення до матеріальної відповідальності, при цьому сума, яка належала до відшкодування колишнім начальником продовольчої служби військової частини НОМЕР_1 капітаном ОСОБА_1 склала 64983,95 грн

Наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 07 липня 2020 року №344 (зі змінами наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 29 липня 2020 року №413) призначене службове розслідування з метою встановлення причин і умов, що сприяли невірному розрахунку.

Наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 17.08.2020 №477 «Про результати проведення службового розслідування» ОСОБА_1 визнано винним в нанесення збитків державі у розмірі 35 969, 19 грн. (різниці між сумою збитків від нестачі та відшкодованою сумою).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно із ст. 3 Закону України «Про Збройні Сили України», ст.ст. 1. 10 Закону України «Про оборону України» Збройні Сили складаються з військових об`єднань, з`єднань, військових частин, установ, організацій та утримуються за рахунок бюджетних коштів.

Відповідно до п. 3.2.4, п. 3.1.9 Наказу Міністерства оборони України від 09.09.2016 №300 начальник продовольчої служби частини повинен вести облік та звітність у продовольчій службі частини.

Усі посадові особи військової частини (з`єднання), які відають військовим (корабельним) господарством, повинні:

знати вимоги чинного законодавства України, наказів, положень, настанов, інструкцій та інших керівних документів щодо організації та ведення військового (корабельного) господарства та неухильно керуватись ними у своїй діяльності;

здійснювати постійний контроль за правильним, ощадливим та доцільним витрачанням (використанням) матеріальних засобів і коштів, вживати необхідних заходів для боротьби з нераціональними їх витратами (використанням), втратами, нестачами, псуванням і розкраданням;

організовувати проведення (у встановлені терміни) перевірок та документальних ревізій господарської діяльності, а також інвентаризацію матеріальних засобів у підпорядкованих службах (службі).

З викладеного слідує, що начальник служби відпрацьовує наказ на призначення комісії про проведення переоцінки військового майна, в присутності комісії робить відповідні розрахунку та подає до фінансово-економічної служби вже нові розрахунки із перерахованою сумою залишкової вартості із врахування відповідної методики.

Відтак, перебуваючи на посаді начальника продовольчої служби військової частини НОМЕР_1 , за специфікою своєї посади і посадових обов`язків позивач повинен був знати дійсний стан справ в підпорядкованій службі, знати кількісний та якісний стан ввіреного йому військового майна, а також знати та контролювати вартісні показники цього ж майна, своєчасно проводити переоцінку військового майна.

Відповідно до вимог п. 1.3 та п. 2.6 Наказу Міністерства оборони України «Про затвердження Порядку списання військового майна» №17 від 12.01.2015 (зі змінами від 19.07.2016) (Далі - Порядок) визначено, що списання військового майна здійснюється у разі виявлення як нестачі в результаті інвентаризації.

Порядку, передбачено, що списання військового майна здійснюється за залишковою (балансовою) вартістю. Розрахунок залишкової вартості військового майна проводиться згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 29 травня 1998 року №759.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29 травня 1998 року №759 «Про затвердження Методики визначення залишкової вартості майна Збройних Сил України та інших військових формувань» (далі Методика №759) визначені формули за якими здійснюється розрахунок військового майна за залишковою вартістю у разі втрати військового майна.

Відповідно до п. 6 Методики №759 залишкова вартість військового майна (Взал) розраховується за такою формулою:

Взал = Вп х Кскз,

де Вп - первісна вартість військового майна;

Кскз - сукупний коефіцієнт зносу, який розраховується на підставі акта технічного стану військового майна (паспорта якості).

У разі проведення оцінки майна, складові частини якого мають різні строки експлуатації, сукупний коефіцієнт зносу кожної такої частини визначається і застосовується до вартості її відтворення або вартості заміщення окремо.

Відповідно до п. 7 Методики №759 Первісна вартість військового майна (Вп) визначається:

1) військового майна, віднесеного до I групи, - виходячи з облікових даних органів управління військовими формуваннями або цін згідно з прейскурантами з урахуванням коефіцієнта індексації військового майна за такою формулою:

Вп = Цо(п) х Кі,

де Цо(п) - облікова вартість військового майна або ціна згідно з прейскурантом на дату придбання;

Кі - коефіцієнт індексації;

2) військового майна, віднесеного до II групи, - виходячи з ціни військового майна за договором (контрактом) на поставку, згідно з яким військове майно отримане від постачальника, з урахуванням коефіцієнта індексації за такою формулою:

Вп = Цк х Кі,

де Цк - ціна військового майна за договором (контрактом) на поставку на дату придбання;

Кі - коефіцієнт індексації.

У разі відсутності інформації про ціни за договорами (контрактами), згідно з якими військове майно отримане від постачальника, ціна військового майна визначається шляхом надсилання запитів підприємствам-виробникам;

3) військового майна, віднесеного до III групи, - виходячи з ціни військового майна за договором (контрактом), згідно з яким здійснені розрахунки із закордонними постачальниками під час його імпорту, курсу гривні до іноземної валюти, в якій визначена ціна імпортованого військового майна за договором (контрактом), з урахуванням коефіцієнта індексації за такою формулою:

Вп = Цк х КНБУ х Кі,

де Цк - ціна військового майна за договором (контрактом), згідно з яким здійснені розрахунки із закордонним постачальником під час імпорту військового майна;

КНБУ - курс іноземної валюти, в якій визначена ціна імпортованого військового майна за договором (контрактом), згідно з яким здійснені розрахунки із закордонним постачальником під час імпорту військового майна, до гривні, встановлений Національним банком на дату здійснення розрахунків за військове майно;

Кі - коефіцієнт індексації.

У разі відсутності інформації про ціни за договорами (контрактами), згідно з якими військове майно отримане від постачальника, ціна військового майна визначається на підставі довідки іноземних підприємств-виробників або Торгово-промислової палати;

4) військового майна, віднесеного до IV групи, - на основі звіту про оцінку військового майна, складеного суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, залученим для проведення незалежної оцінки такого майна, виходячи з цін подібної за призначенням продукції та з урахуванням технологічних і якісних характеристик такого майна.

У разі залучення на договірній основі суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання для визначення первісної вартості військового майна, яке підлягає реалізації, оплата їх роботи здійснюється за рахунок коштів, передбачених для відшкодування витрат, пов`язаних з організацією реалізації такого майна.

Відповідно до п. 8 Методики №759 коефіцієнт індексації (Кі) визначається на піде гаві індексів (разів), установлених для індексації балансової вартості основних засобів,залежно від їх виду відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 16 травня 1996 р. №523 "Про проведення індексації балансової вартості основних фондів та визначення розмірів амортизаційних відрахувань на повне їх відновлення у 1996 - 1997 роках", збільшених на сукупний коефіцієнт, що враховує перевищення річних індексів інфляції більш як 10 відсотків і визначається за роками починаючи з 1997 року до року, в якому проводиться оцінка військового майна.

Для військового майна, що не належить до основних засобів (ракети, боєприпаси, картографічна продукція, запасні частини до основних засобів спеціального призначення, військове майно непорушних запасів (продовольче, медичне майно, ракетне паливо та пально-мастильні матеріали), коефіцієнт індексації визначається на підставі аналогічних індексів (разів), установлених для індексації балансової вартості основних засобів.

Суд встановив, що внаслідок порушення вимог Методики №759 за час перебування відповідача на посаді начальника продовольчої служби не проведено переоцінки військового майна відповідно до законодавства і вимог вищестоящого керівництва, що в свою чергу призвело до встановлення невірних вартісних показників військового майна, яке перебувало на обліку у військовій частині НОМЕР_1 в 2017 році, що в свою чергу призвело до недоотримання державним бюджетом коштів (різниці між сумою збитків від недостачі та відшкодованою сумою) в розмірі 35969, 19 грн. Вказана обставина підтверджується аудиторським звітом Північно-Східного територіального управління внутрішнього аудиту від 11.07.2020 №234/1/31/28.

Відповідно до постанови Верховної Ради України «Про затвердження Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі» від 23.06.1995 № 243/95-ВР (далі - Положення №243/95)

Згідно п. 1 Положення №243/95 це Положення визначає підстави і порядок притягнення до матеріальної відповідальності військовослужбовців і призваних на збори військовозобов`язаних, винних у заподіянні шкоди державі під час виконання ними службових обов`язків, передбачених актами законодавства, військовими статутами, порадниками, інструкціями та іншими нормативними актами.

Відшкодуванню підлягає пряма дійсна шкода, заподіяна розкраданням, пошкодженням, втратою чи незаконним використанням військового майна, погіршенням або зниженням його цінності, що спричинило додаткові витрати для військових частин, установ, організацій, підприємств та військово-навчальних закладів (далі - військові частини) для відновлення, придбання майна чи інших матеріальних цінностей або надлишкові виплати.

Військове майно - це державне майно, закріплене за відповідними військовими частинами. До нього належать: всі види озброєння, бойова та інша техніка, боєприпаси, паливно-мастильні матеріали, продовольство, технічне, аеродромне, шкіперське, речове, культур но-просвітниць ке, медичне, ветеринарне, побутове, хімічне, інженерне та інше майно, а також кошти (п. 2 Положення №243/95).

Згідно з п. 3 Положення №243/95 військовослужбовці і призвані на збори військовозобов`язані несуть матеріальну відповідальність за наявності: заподіяння прямої дійсної шкоди; протиправної їх поведінки; причинного зв`язку між протиправною поведінкою і настанням шкоди; вини у заподіянні шкоди.

Протиправною визнається така поведінка (дія чи бездіяльність) військовослужбовця або призваного на збори військовозобов`язаного, коли він не виконує (недбало виконує) свої службові обов`язки.

Суд зазначає, що обґрунтованість притягнення відповідача до повної матеріальної відповідальності на суму 50568, 12 грн за допущені втрати та нестачі майна продовольчої служби ід час перебування на посаді начальника продовольчої служби військової частини НОМЕР_1 підтверджується рішенням Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22.11.2019 у справі №695/1722/18, яке набрало законної сили 23.12.2019.

Разом з тим, згідно аудиторського звіту Північно-Східного територіального управління внутрішнього аудиту від 11.07.2020 №234/1/31/28 різниця між сумою збитків від недостачі та відшкодованою сумою становить 35 969, 19 грн.

У зв`язку з викладеним, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача різниця між сумою збитків від недостачі та відшкодованою сумою, що становить 35 969, 19 грн.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

За вказаних обставин, судові витрати зі сплати судового збору задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 2, 6, 9, 14, 72, 76-79, 90, 139, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) збитки завдані державі у розмірі 35 969 (тридцять п`ять тисяч дев`ятсот шістдесят дев`ять) гривень 19 копійок.

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ