Справа № 320/8130/23
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2023-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 травня 2023 року Київ № 320/8130/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України та командира військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогами до МО України та командира в/ч НОМЕР_1 ГУ ДСНС про визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо ненадання дозволу на переведення та несплати грошового забезпечення з травня 2022 року; зобов?язання відповідачів надати наказ про переведення до в/ч НОМЕР_2 та сплатити грошове забезпечення з травня 2022 року на день винесення судового рішення.

Дослідивши позовну заяву в межах ч.1 ст.171 КАСУ на предмет дотримання ст.ст.160, 161, 123 КАСУ, суд приходить до висновку про необхідність залишення її без руху з наданням заявникові десятиденного строку для усунення недоліків шляхом подання позову у новій редакції із зазначенням у ньому:

обставин, якими обґрунтовані заявлені вимоги та доказів, якими вони підтверджені, зокрема, але не виключно, доказів проходження військової служби у в/ч НОМЕР_1 (наказу про прийняття/зарахування на військову службу); послужного списку позивача тощо; конкретизації п. 3 прохальної частини позову в частині зазначення ПІБ, РНОКПП та засобів зв`язку командира в/ч НОМЕР_1 , до якого пред`явлені позовні вимоги; обґрунтування порушення кожним із відповідачів прав, свобод та інтересів заявника із розкриттям змісту порушених прав; конкретизації початкової та кінцевої дати спірного періоду п.3 прохальної частини позову; подання оригіналу квитанції про сплату судового збору за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 2147,20 грн.; надання розрахунку суми, на стягнення якої заявлені вимоги п.3 резолютивної частини позовної заяви та обгрунтованого розрахунку суми стягнення. При цьому, суд звертає увагу, що розрахунок передбачає не зазначення переліку цифрових позначень, а здійснення математичних дій за допомогою яких проведено обчислення величини суми з наданням суду доказів, які підтверджують кожну складову зробленого розрахунку; подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин такого пропуску.

Одночасно, суд звертає увагу, що наведення змісту положень законів, інших нормативно-правових актів, цитування у позовній заяві їх приписів без відповідної фактичної аргументації оспорюваних дій та/або рішення не є обґрунтуванням твердження про порушення прав та інтересів заявника.

Суд також вказує на таке: за визначенням термінів та понять спір, - це юридичний конфлікт між учасниками правовідносин, який виникає внаслідок різного розуміння ними взаємних прав та обов`язків, що перешкоджає їх реалізації, та в якому кожен із учасників захищає свої права. Сторони можуть і не «сперечатися» буквально, але своєю бездіяльністю або неналежним виконанням юридичних обов`язків порушувати права іншої сторони і таким чином викликати протиріччя.

Відтак за змістом, тобто за характером прав та обов`язків, якими наділені учасники правовідносин, існують сімейні, земельні, житлові, цивільні, господарські, адміністративні, корпоративні та трудові спори.

Період, - це проміжок часу, протягом якого повторюється якийсь циклічний процес.

Проміжком називається час, що минув між двома моментами або межами. Він використовується для позначення інтервалу часу, необхідного для його завершення або переходу на черговий цикл, або посилання на те, як довго щось може зайняти.

Отже, спірний період,- це проміжок часу, який повинен закінчитися, щоб законний ефект набув сили, тобто для того, щоб закон почав діяти або закінчився. Відсутність у позовних вимогах початкової та кінцевої дати спірного періоду свідчить про нечіткість їх змісту, що є обгрунтованою підставою для залишення позову без руху як такого, що має суттєві недоліки.

Поміж іншого, вирішуючи питання про залишення позовної заяви без руху, суд зважає на таке:

відповідно до положень ч.1 ст. 122 КАСУ позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач просить про виплату його грошового забезпечення з травня 2022 року, однак з даним позовом звернувся лише у березні 2023 року, у зв`язку з чим суд констатує, що позовна заява подана із суттєвим порушенням строку звернення до суду за відсутності заяви про його поновлення.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без руху, суд також зважив на таке:

за приписами ч. 3 ст. 161 КАСУ, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З матеріалів, доданих до позовної заяви, вбачається, що позивачем не сплачений судовий збір, а у позові останній посилається на п. 13 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" як на підставу для звільнення від сплати судового збору.

Разом з тим, статус позивача як учасника бойових дій не звільняє його від оплати судового збору за подання даного позову з огляду на таке.

Зокрема, на підставі п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", учасники бойових дій, Герої України звільняються від сплати судового збору в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Це означає, що лише у справах, в яких предметом спору є правовідносини пов`язані з наявністю статусу учасника бойових дій або предметом спору є правовідносини стосовно прав та гарантій особи як учасника бойових дій, така особа звільняється від сплати судового збору.

Пункт 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" кореспондується із положеннями ст. 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", якою передбачено, що ветерани війни, до яких належать учасники бойових дій, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від усіх судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що хоча вказана норма не містить вичерпного переліку порушених прав, однак для одержання права на пільгу, порушені права повинні бути нерозривно пов`язані саме із статусом учасника бойових дій особи, який, як і права такої особи, визначається спеціальним законом, а не усіх прав людини і громадянина, які в свою чергу встановлені Конституцією України та іншими законами.

З позовної заяви вбачається, що предметом даного спору є оскарження бездіяльності відповідача щодо ненадання дозволу на переведення до іншої військової частини та стягнення грошового забезпечення, тобто ця справа не стосується захисту його прав позивача саме як учасника бойових дій, тому на нього пільга, передбачена п.13 ст. 15 Закону "Про судовий збір", не поширюється.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом на 1 січня 2023 року, становить 2684,00 гривень.

Відповідно до положень абз.2 ч.3 ст.6 ЗУ №3674-VI, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимоги немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У прохальній частині позовної заяви заявлено дві вимоги немайнового характеру, отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 2147,20 грн.

Частиною 1 ст. 169 КАСУ передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного КАСУ.

З огляду на те, що матеріали позовної заяви оформлені не належним чином, чого вимагає КАС України, суддя визнав за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Керуючись ст.ст. 123, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до Міністертсва оборони України та командира військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,- залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.