Справа № 300/8441/21
Суддя: Хобор Романа Богданівна
Дата ухвалення: 2023-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2023 рокуЛьвівСправа № 300/8441/21 пров. № А/857/4203/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Хобор Р.Б.,

суддів Бруновської Н.В., Шавеля Р.М.

з участю секретаря судового засідання Зінчук Ю.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Івано-Франківської митниці на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року, ухвалене суддею Гавдиком З.В. у м. Львові за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у справі № 380/7414/22 за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Івано-Франківської митниці про скасування рішення про коригування митної вартості товару,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом у якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів UA206050/2021/000314 від 12.11.2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Івано-Франківської митниці Державної митної служби України № UA206050/2021/000314 від 12.11.2021 року.

Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Івано-Франківської митниці Державної митної служби України № UA206050/2021/000314 від 12.11.2021 року.

Визнано протиправним та скасовано рішення Івано-Франківської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA206000/2021/000092/2 від 12.11.2021 року.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Івано-Франківської митниці Державної митної служби України на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 4540 гривень та судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 4540 гривень.

Приймаючи рішення у цій справі, суд першої інстанції виходив з того, що рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим, оскільки у ньому відповідач не здійснив розрахунок митної вартості і не навів відповідні мотиви. При цьому, сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються, виключно, на його припущеннях та жодним чином не обґрунтовані та не підтверджені. Суд вважає, що позивач, під час митного оформлення, надав усі необхідні документи, які не мали розбіжностей, ідентифікували, товар, що оцінювався та містили об`єктивні та достовірні дані, що піддавалися обчисленню і підтверджували усі складові митної вартості імпортованого товару, натомість, відповідач не довів правомірності коригування митної вартості імпортованого позивачем товару.

Не погодившись із цим рішенням суду, його оскаржив відповідач, подавши апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти постанову про відмову у задоволенні позову.

Таку позицію обґрунтовує тим, що, при проведенні контролю правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митний орган встановив розбіжності у поданих до митного оформлення документах щодо умов поставки товару.

У зв`язку із цим та внаслідок того, що декларант не надав документів, які витребовував відповідач, митний орган застосував резервний метод визначення митної вартості товарів, скоригувавши митну вартість, на підставі даних, раніше визнаних митним органом митних вартостях.

З цих підстав, відповідач вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів прийняв в порядку, з підстав, у спосіб та в межах повноважень митного органу, які визначені чинним законодавством України.

Заслухавши суддю доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд при розгляді цієї справи виходить з наступних міркувань.

Суд першої інстанції встановив те, 28.04.2021 року позивачка, як покупець та «ШАНКСІ РЕДЖЕНТВОРКС ІНК» (Китайська Народна Республіка), як продавець уклали зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу № 28042021, згідно з пунктом 1.1 якого продавець зобов`язувався продати покупцю спортивне обладнання відповідно до специфікації до цього договору.

Поставка товарів здійснюється на умовах FCA (доставка вантажу, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до місця (Нінгбо, Китай) («Порт призначення») відповідно до правил Інкотермс 2010.

На виконання вищевказаного договору продавець склав рахунок-фактуру № РІ28042021 від 28.04.2021 року, специфікацію від 29.04.2021 року на спортивне обладнання та товарну накладну від 28.08.2021 року на загальну суму 33931,00 доларів США на поставку спортивного обладнання, зокрема: прямий гриф, W-подібний гриф, гантельний гриф, 45 см, діаметр 30 мм, валік для тренажеру, 20*70*230 мм, колір: чорний, червоний, оранжевий глянець, чорно/червоний, чорно/червоний, чорно/жовтий глянець, чорно/синій

Товариство з обмеженою відповідальністю «Адель Сервіс», як декларант подало до Івано-Франківської митниці електронну митну декларацію № UA206050/2021/010680 від 09.11.2021 року, якою задекларовано для митного оформлення вказаний вище товар. Ціна товару 33931,00 доларів США.

Декларантом одночасно із митною декларацією було надано відповідачу такі документи: пакувальний лист від 28.08.2021 року; рахунок-проформа № РІ28042021 від 28.04.2021 року; рахунок-фактрура № АFІ21003 від 28.08.2022 року; коносамент № 177GPPPPXMEN3432 від 28.08.2021 року; автотранспортна накладна № 407504 від 07.11.2021 року; сертифікат про походження товару № 21С1401А0144/00102 від 28.08.2021 року; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу № UA500040/2021/4873 від 07.11.2021 року; банківський платіжний документ, що стосується товару № 6 від 30.04.2021 року; банківський платіжний документ, що стосується товару від 19.10.2021 року; банківський платіжний документ, що стосується товару від 20.10.2021 року; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № LS-4397744 від 05.11.2021 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 29.04.2021; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються № 28042021 від 28.04.2021 року; копія митної декларації країни відправлення № 00307774 від 24.08.2021 року.

Аналізуючи подані документи під час здійснення митного оформлення товару, відповідач дійшов висновку, що подані декларантом документи містять розбіжності щодо умов поставки товару, зокрема, в графі 20 митної декларації № 206050/2021/010680 визначено умови поставки FCA, натомість у інвойсі та в рахунку фактурі зазначено FOB СІНГАН.

Декларанту, для підтвердження заявленої митної вартості товару, запропоновано надати: «якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації товару, а у разі відсутності таких документів, надати експертний висновок про вартість товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією».

На вказане електронне повідомлення декларант повідомив митний орган, що не може надати інші документи та просив винести рішення в термін до десяти днів.

Відповідач, за результатами розгляду поданої електронної митної декларації № UA206050/2021/010680 від 09.11.2021 року відмовив у митному оформленні (випуску) товарів, у зв`язку з чим прийняв картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA206050/2021/000314 від 12.11.2021 року.

Одночасно відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UA206000/2021/000092/2 від 12.11.2021 року, яким визначено митну вартість товару за резервним методом у розмірі 76455,60 доларів США.

Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала митна декларація від 20.10.2021 № UA500150/2021/205606. Митна вартість визначена на рівні 3,77 доларів США за кг.

Надаючи правову оцінку правильності вирішення судом першої інстанції даного публічно правового спору, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 2 статті 52 МК України передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Як визначено у частині 3 статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з пунктом 2 частини 6 статті 54 МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Положеннями частин 2 та 3 статті 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Системний аналіз наведених правових норм свідчить, що основним методом визначення митної вартості товарів є перший метод (за ціною договору), але обов`язок доведення митної вартості товару лежить на позивачу. При цьому, митний орган, у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Разом з тим, наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У зв`язку з вказаним, саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Під час проведення консультацій з декларантом, митний орган зазначив, що для підтвердження заявленої митної вартості товару, декларант має подати такі документи:

1) якщо рахунок сплачено банківській платіжні документи;

2) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (фактуру-проформу, видаткові, податкові накладні).

У разі відсутності цих документів, висновок вартісні характеристики товарів, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.

Витребування відповідачем вказаних вище документів було зумовлено тим, що подані позивачем документи мають розбіжності щодо умов поставки товару.

Це відповідач пов`язує із тим, що у договорі купівлі-продажу № 28042021 від 28.04.2021 року зазначено умови поставки товару FCA (доставка вантажу, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до місця (Нінгбо, Китай) («Порт призначення»), а у рахунку-фактурі FOB (франко-борт) Сінган.

Однак, апеляційний суд встановив, що до митного оформлення декларант надав платіжне доручення про оплату товару, тому у відповідача не було необхідності його витребовувати ще раз.

Висновок про вартісні характеристики товарів, підготовлений спеціалізованою експертною організацією декларант мав надати, якщо відсутні документи про оплату за товар.

Оскільки декларант надав документи про оплату товару, то у декларанта не було обов`язку надати висновок про вартісні характеристики товарів, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.

Крім того, відповідач не пояснив як витребувані ним документи, а саме платіжні документи, мали усунути виявлені ним розбіжності щодо умов поставки товару.

На думку апеляційного суду, витребування вказаних документів з боку відповідача є безпідставним і не має зв`язку із виявленими розбіжностями та способом їх усунення.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що до митного оформлення був поданий комбінований транспортний коносамент № 177GPPPPXMEN3432 від 28.08.2021 року, у якому зазначено, що місцем його видачі є (Нінгбо, Китай), що фактично усуває виявлені відповідачем розбіжності щодо умов поставки.

Крім того, в матеріалах справи є лист продавця компанії Shanxi Regent Works. Inc у якому продавець стверджує, що при оформленні товаросупровідних документів допустили помилку щодо умов поставки зазначивши FOB (франко-борт) Сінган, замість FCA (доставка вантажу, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до місця (Нінгбо, Китай).

Отже, на думку апеляційного суду, відповідач витребував документи, які не усувають сумніви митного органу, щодо виявлених розбіжностей про умови поставки товару, оскільки не мають відношення до цієї обставини. Це свідчить про безпідставність прийняття рішення про коригування митної вартості на основі раніше визнаних митних вартостях.

Крім цього, апеляційний суд зазначає, що відповідач обрав резервний метод визначення митної вартості товару.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 93 МК України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Відповідач у рішенні про коригування митної вартості ввезеного позивачем товару зазначив, що визначив митну вартість товару, зважаючи на раніше визнану (визначену) митним органом митну вартість, та послався на митну декларацію № UA500150/2021/205606 від 20.10.2021 року.

Разом з тим, відповідно до частини 1 та 2 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Однак, апеляційний суд встановив, що рішення про коригування митної вартості товарів не містить обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Такого висновку суд дійшов зважаючи на те, що у рішенні про коригування митної вартості відсутні порівняльні характеристики товару, який ввозив позивач та того, який за основу коригування обрала митниця.

Умови поставки, за митною декларацією на основі якої митниця коригувала ціну, є іншими ніж умови поставки товару, митне оформлення якого здійснювала позивачка.

Тому, враховуючи наведене, апеляційний суд дійшов висновку, що рішення відповідача про коригування митної вартості товару є необґрунтованим та прийнятим з порушенням статей 53-55 МК України, а тому його необхідно скасувати.

Отже, адміністративний позов необхідно задовольнити.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до переконання в тому, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, апеляційний суд вважає доводи апеляційної скарги безпідставними, та такими, що не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржене рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Івано-Франківської митниці залишити без задоволення, а рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року в справі № 300/8441/21 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, за наявності яких, постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуюча суддя Р. Б. Хобор
судді Н. В. Бруновська
Р. М. Шавель
Постанова складена 04.05.2023 року