Справа № 520/4262/23
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2023-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

04 травня 2023 р. Справа №520/4262/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Ярославська, буд. 1/29, м. Харків, 61052, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ № 39 від 20.01.2023 Головного управління національної поліції в Харківській області про застосування до Позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ № 66 о/с від 31.01.2023 Головного управління національної поліції в Харківській області про звільнення ОСОБА_1 , старшого лейтенанта поліції, оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області;

- поновити ОСОБА_1 , старшого лейтенанта поліції на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області;

- стягнути з Відповідача на користь Позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 31.01.2023 по дату прийняття рішення судом про поновлення на роботі;

- стягнути з Головного управління національної поліції Харківської області на користь Позивача грошове забезпечення за період вимушеного прогулу;

- допустити негайне виконання цього рішення в частині поновлення позивача на роботі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 03.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що при звільненні відповідач не провів належного службового розслідування, порушив вимоги ч. ч. 1, 10 ст. 14, ч. 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту та п. п.1, 4 розділу 5 Порядку (не було зібрано й перевірено відомостей про обставини, що мають значення для справи, не прийнято до уваги, що поліцейський у період 14 та 15 жовтня 2022 року перебував на лікарняному, не було встановлено обставин, що знімають безпідставні звинувачення з поліцейського).

На думку позивача, матеріали службового розслідування не містять жодних відомостей щодо позивача на підтвердження факту відсутності на службі без поважних причин, матеріали службового розслідування не містять докази щодо повідомлення позивача про призначення службового розслідування та в якій формі, що свідчить про недотримання ГУНП в Харківській області вказаних положень Порядку № 893 і позбавлення позивача прав, передбачених п. 2 та п. 5 розділу IV, п. 14 розділу V Порядку № 893 та ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції.

Позивача не викликано в установленому законом порядку для участі у засіданні комісії, чим позбавлено було його права на захист передбаченого ст. 18 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».

Відповідачем надано відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позову у зв`язку з тим, що причиною порушення службової дисципліни старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 є особиста його недисциплінованість та безвідповідальне ставлення до вимог Законів України «Про Національну поліцію», «Про дорожній рух», Дисциплінарного статуту, наказів Національної поліції України, ГУНП в Харківській області та безпосередніх керівників, грубе ігнорування ПДР України та Присяги працівника поліції.

Таким чином, у діях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 встановлено порушення службової дисципліни, що виразилося у невиконанні вимог п. 1, 2 ч. п. ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання Законів України, інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, виконання наказів керівництва; вимог п. 1, 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, в частині бути вірним Присязі поліцейського та безумовного виконання наказів керівників; вимог п. 2 наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», в частині безпідставної відсутності на службі 15.10.2022 (субота) - у визначений керівництвом НПУ робочий день; порушенні положень абз. 2 ч. 5 ст. 14 Закону України «Про дорожній рух», в частині щодо зобов`язання знати і неухильно виконувати ПДР України, а саме дотримання швидкісного режиму руху у населених пунктах.

У зв`язку з вищевикладеним дисциплінарна комісія остаточно дійшла висновку, що подальше проходження служби та виконання функціональних обов`язків старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 не є доцільним.

Відповідач зазначає, що висновок службового розслідування сформований з урахуванням не тільки норм чинного законодавства та у межах компетенції, а і з урахуванням реального військового стану в Державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, а тому відповідач вважає, що спірні рішення є правомірними та обґрунтованими, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку.

Інші заяви по суті справи сторони до суду не подавали.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши доводи, викладені учасниками спору у заявах по суті справи, зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає таке.

Судом встановлено з наданих до суду матеріалів службового розлідування, що 06.01.2023 до ГУНП в Харківській області надійшов рапорт начальника відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області полковника поліції Горшеніна Д.Є. від 05.01.2023 № 185/119-77/01/06-2023, у якому повідомлялось про виявлений факт складання постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованому не в автоматичному режимі відносно оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП № 3 ХРУП № 3 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 122 КУпАП та відсутність його на службі 14.10.2022 та 15.10.2022, що може свідчити про порушення останнім службової дисципліни.

В ході проведення службового розслідування вивченням інформаційно- комунікаційної системи «Адмінпрактика» Інформаційного порталу Національної поліції України (далі - ІКС ІПНП) відповідачем встановлено, що дійсно 15.10.2022 о 09:23 по АДРЕСА_2 водія ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП за фактом порушення ним Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 (далі - ПДР України), а саме перевищення водієм транспортного засобу встановлених обмежень швидкості руху у населеному пункті.

11.01.2023 за вих. № 45/119-15-2023 головою дисциплінарної комісії з метою проведення всебічного, повного та об`єктивного проведення службового розслідування до УПП в Київській області ДПП НП України було направлено запит про необхідність надання наявних копій відповідних матеріалів та фото-відеозаписів, отриманих під час зупинки та винесення постанови про накладення адміністративного стягнення відносно старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , а також можливості опитати поліцейських батальйону патрульної поліції (далі - БПП) в м. Бориспіль УПП в Київській області, які безпосередньою приймали участь у складанні зазначеного адміністративного матеріалу.

Вивченням отриманої з УПП в Київській області постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованому не в автоматичному режимі, серія ЕАРД 6025587, складеної за ч. 1 ст. 122 КУпАП встановлено, що 15.10.2022 о 09:23 водій ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи автомобілем «TOYOTA САМRУ», н.з. НОМЕР_2 , (колір - чорний, власник ТЗ - ОСОБА_2 ) рухався по вул. Київський Шлях, буд. 137, в м. Бориспіль Київської області, зі швидкістю 89 км/год, перевищивши встановлене обмеження швидкості в населеному пункті більше ніж на 39 км/год, чим порушив вимоги пункту 12.4 (у населених пунктах рух транспортних засобів дозволяється із швидкістю не більше 50 км/год) розділу 12 Швидкість руху ПДР України.

За вказане правопорушення водій ОСОБА_1 був зупинений поліцейським БПП в м. Бориспіль УПП в Київській області ДПП Національної поліції України лейтенантом поліції Виноград В.М. Замір швидкості здійснювався за допомогою лазерного приладу автоматичного вимірювання швидкості транспортного засобу «ТruСаm LТІ 20/20 ТС008343». Особу водія було перевірено за даними ІКС ІПНП.

За результатами розгляду справи прийнято рішення про накладення адміністративного стягнення відносно водія ОСОБА_1 у вигляді накладення штрафу у розмірі 340 грн.

ОСОБА_1 був ознайомлений зі змістом винесеної постанови, копію якої отримав, про що поставив у ній свій підпис.

Цього ж дня накладений штраф був сплачений ОСОБА_1 на місці події поліцейському УПП через портативний термінал «Ощадбанк» за допомогою банківської картки.

Дисциплінарною комісією під час вивчення фотознімків, зафіксованих поліцейськими БПП м. Бориспіль УПП в Київській області на камеру «ТruСаm LТІ 20/20 ТС008343» підтверджуються обставини щодо порушення 15.10.2022 о 09:18 водієм ОСОБА_1 ПДР України, а саме перевищення ним швидкості руху у населеному пункті на автомобілі «ТОYОТА САMRY», н.з. НОМЕР_2 .

Опитаний в ході проведення службового розслідування старший лейтенант поліції ОСОБА_1 у своєму письмовому поясненні заперечує, що 15.10.2022 він був відсутнім на своєму робочому місці та знаходився за межами Харківської області. Також ОСОБА_1 спростовує той факт, що 15.10.2022 о 09:23 в м. Борисполі Київської області його було притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення ПДР України за перевищення швидкості у населеному пункті, оскільки на той час він ще не використовував автомобіль «ТОУОТА САМRУ», н.з. НОМЕР_2 . Старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зазначив, що 14.10.2022 та 15.10.2022 він знаходився на своєму робочому місці, у вказані дні на лікарняному останній не перебував.

Cуд вважає аргументованими доводи відповідача щодо того, що про те, що, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, з 24.02.2022 в країні введено воєнний стан та запроваджено посилений варіант несення служби, а також шестиденний робочий тиждень ОСОБА_1 безумовно знав.

Опитана інспектор взводу № 1 роти № 2 БПП в м. Бориспіль УПП в Київській області ДПП НП України лейтенант поліції ОСОБА_3 пояснила, що 15.10.2022 відповідно до розстановки сил та засобів БПП вона у складі наряду патрульної поліції «ЛЕМУР-103» спільно з поліцейським взводу № 2 роти № 2 сержантом поліції ОСОБА_4 та поліцейським взводу № 2 роти № 2 того ж БПП капралом поліції ОСОБА_5 заступила на службу по забезпеченню публічної безпеки і порядку на території м. Бориспіль та здійсненню контролю за безпекою дорожнього руху. Близько 09.00 лейтенант поліції ОСОБА_3 спільно з іншими поліцейськими наряду, перебуваючи на вул. Київський шлях, поблизу будинку №137, в м. Бориспіль, здійснювали заходи щодо виявлення водіїв, які рухалися з перевищенням встановленого обмеження швидкості руху в населеному пункті за допомогою лазерного приладу вимірювача швидкості «ТruСаm LТІ 20/20 ТС008343». О 09.18 сержантом поліції ОСОБА_4 за допомогою вищевказаного приладу було зафіксовано перевищення швидкісного режиму (рухався зі швидкістю 89 км/год) водієм автомобіля «TOYOTA САМRУ», н.з. НОМЕР_2 , який рухався у напрямку м. Харків. У зв`язку із вчиненням адміністративного правопорушення, вказаний транспортний засіб було зупинено капралом поліції ОСОБА_5 . Після зупинки автомобіля, водій з його салону не виходив, а через відчинене вікно водійських дверцят передав ОСОБА_5 посвідчення водія та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу. Будь-які документи, які б підтверджували проходженням водієм служби в Національній поліції України надано не було і в усній формі про це не повідомлялося. Після ознайомлення з документами було встановлено, що водієм виявився ОСОБА_1 , 1997 р.н. Враховуючи те, що посвідчення водія не викликало підозри і у ньому не було виявлено ознак підроблення, було розпочато розгляд справи про вчинення адміністративного правопорушення. За порушення вимог пункту 12.4 ПДР України, а саме за перевищення швидкісного режиму в населених пунктах, де рух транспортних засобів дозволяється із швидкістю не більше 50 км/год відносно водія ОСОБА_1 , винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушенняу сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованому не в автоматичному режимі від 15.10.2022 серія ЕАР№ 6025587за ч. 1 ст. 122 КУпАП. На водія ОСОБА_1 було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн, який він сплатив на місці через портативний термінал «Ощадбанк».

Опитаний капрал поліції ОСОБА_5 підтвердив свідчення, надані лейтенантом поліції ОСОБА_3 .

Вивченням затвердженого графіку чергувань добових нарядів, книги нарядів та журналу інструктажів особового складу ВП № 3 ХРУП № 3, а також відповідно до наданої довідки начальника сектору моніторингу ВП № 3 ХРУП № 3 капітана поліції ОСОБА_6 відповідачем під час службового розслідування встановлено, що оперуповноважений СКП ВП № 3 ХРУП № 3 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 14.10.2022 та 15.10.2022 на чергування не залучався, а також жодних матеріалів у тому числі й за зверненнями громадян, на розгляд не отримував.

Вивченням журналів вхідної та вихідної кореспонденції, заяв і скарг громадян, адвокатських запитів і запитів на публічну інформацію, а також відповідно до довідки, наданої діловодом ВП № 3 ХРУП № 3 ОСОБА_7 встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 в період з 15.10.2022 по 11.01.2023 у канцелярії ВП жодних матеріалів на розгляд не отримував. Також за вказаний період ОСОБА_1 ніяких відповідей заявникам не надсилав та жодної документації по виконанню службових матеріалів не реєстрував, окремих доручень слідчих (дізнавачів) не виконував.

Вивченням журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених до ВП № 3 ХРУП № 3 (інв. № 1100, розпочатий 07.05.2022) встановлено, що 15.10.2022 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 в цей день до підрозділу нікого не запрошував та не доставляв.

Відповідно до відомостей від 04.10.2022 про ознайомлення особового складу СКП ВП № 3 ХРУП № 3 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був ознайомлений про необхідність суворого дотримання вимог наказу НПУ від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», а також вимог ЗУ «Про Дисциплінарний статут НПУ» та неухильного виконання ПДР України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, про що власноруч поставив свій підпис.

Опитаний заступник начальника СКП ВП № 3 ХРУП № 3 майор поліції ОСОБА_8 пояснив, що в травні 2022 року до них в підрозділ на посаду оперуповноваженого було призначено старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та закріплено за ним територію обслуговування Солоницівської ОТГ Харківського району Харківської області. З метою недопущення порушень службової дисципліни серед особового складу та проведення профілактичних заходів майор поліції ОСОБА_8 періодично здійснює моніторинг даних ІКС ІПНП щодо виявлення подій пов`язаних з підлеглими поліцейськими. Так, 05.01.2023 під час такого моніторингу було встановлено, що 15.10.2022 в м. Бориспіль Київської області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП за порушення ПДР України, що свідчило про те, що останній в зазначений день був безпідставно відсутнім на своєму робочому місці та без дозволу залишив межі Харківської області. Хоча в телефонному режимі старший поліції ОСОБА_1 запевняв ОСОБА_8 , що знаходиться на території свого обслуговування та виконує необхідні оперативно-розшукові заходи. Про виявлений факт відсутності на робочому місці 15.10.2022 та складання у цей день відносно ОСОБА_1 постанови про накладення адміністративного стягнення, майор поліції ОСОБА_8 відразу повідомив заступникові начальника ВП - начальникові СКП ВП № 3 ХРУП № 3 підполковнику поліції ОСОБА_9 , а той у свою чергу доповів керівнику підрозділу. Майор поліції Харченко О.С. зазначив, що за весь нетривалий час перебування на посаді в підрозділі старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зарекомендував себе переважно з негативного боку та потребував особистого контролю з боку керівництва. З 02.11.2022 по теперішній час зі слів ОСОБА_1 він перебуває на лікарняному, з приводу чого наразі проводиться службове розслідування.

Опитаний заступник начальника ВП - начальник СКП ВП № 3 ХРУП № 3 підполковник поліції ОСОБА_9 підтвердив свідчення, надані майором поліції ОСОБА_8 щодо старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . Крім цього, зазначив, що у зв`язку із введенням в України воєнного стану та запровадженням посиленого варіанту несення служби, до особового складу постійно доводиться вимога щодо шестиденного робочого тижня, про що кожен поліцейський в підрозділі був обізнаний.

Опитаний старший оперуповноважений СКП ВП № 3 ХРУП № 3 капітан поліції ОСОБА_10 пояснив, що на вказаній посаді він знаходиться з квітня 2021 року та за ним закріплена територія обслуговування Солоницівської ОТГ Харківського району Харківської області. З травня 2022 року на вказану територію обслуговування було закріплено також старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , з яким ОСОБА_10 разом ніс службу. 15.10.2022 капітан поліції ОСОБА_10 з 08:45 та до кінця дня знаходився на своєму робочому місці в смт Солоницівка, виконуючи свої службові обов`язки. Протягом усього робочого дня капітан поліції ОСОБА_10 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 не бачив, про причини своєї відсутності останній йому не повідомляв.

Опитаний старший інспектор з КЗ ВП № 3 ХРУП № 3 старший лейтенант поліції ОСОБА_11 пояснив, що про відсутність на службі 15.10.2022 та виїзд за межі Харківської області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 йому не повідомляв та в цей день на службі він його не бачив. Також про притягнення останнього до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП за порушення ПДР України інформація не надходила. Крім цього, старший лейтенант поліції ОСОБА_11 зазначив, що на заняттях та за допомогою робочої групи в месенджері «WhatsApp» до особового складу підрозділу було доведено вимоги службових телеграм ГУНП в Харківській області від 20.08.2022 № 2565/119/01/25-2025 та від 25.10.2022 № 3299/119/01/25-2022 щодо організації службової діяльності поліцейських та державних службовців у посиленому варіанті в умовах воєнного стану, а також наказів НПУ від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану» та МВС від 10.12.2015 № 1560 «Про затвердження Інструкції про порядок переведення органів Національної поліції України на посилений варіант службової діяльності».

Як аргументовано вказує відповідач, усі вищезазначені відомості та свідчення опитаних поліцейських вказують на те, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 саме 15.10.2022 ніяких службових обов`язків не виконував, у цей день був безпідставно відсутнім не лише на своєму робочому місці, а й взагалі на території Харківської області.

Належних і допустимих доказів, що свідчили б про протилежне, позивачем до суду не надано.

16.01.2023 за № 62/119/15-2023 дисциплінарною комісією направлено запит до УФЗБО ГУНП в Харківській області, з проханням здійснити розрахунок коштів, нарахованих старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 за 15.10.2022, для їх подальшого утримання за допущений ним прогул.

Відповідно до отриманої довідки УФЗБО ГУНП в Харківській області від 19.01.2023 за вих. № 107/119-29/03-2023, старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 за 15.10.2022 було нараховане грошове забезпечення у розмірі 1550,31 грн.

У ході службового розслідування дисциплінарною комісією досліджено матеріали, зібрані під час його проведення, а саме: пояснення поліцейських ВП № 3 ХРУП № 3 підполковника поліції ОСОБА_9 , майора поліції ОСОБА_8 , капітана поліції ОСОБА_10 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 ; пояснення інспектора БПП в м. Бориспіль УПП в Київській області лейтенанта поліції Виноград В.М. та поліцейського БПП УПП в Київській області капрала поліції Головченка М.С.; копії книг та журналів з відомостями щодо несення служби поліцейських підрозділу, відомості про ознайомлення з наказами, Законами України та нормативно-правовими актами, які регламентують діяльність поліції; фото з лазерного приладу автоматичного вимірювання швидкості транспортного засобу «ТruСаm LТІ 20/20 ТС008343»; копії постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованому не в автоматичному режимі, винесеної відносно водія ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 122 КУпАП.

На підставі отриманих даних дисциплінарна комісія дійшла висновку, що в діях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 вбачаються порушення службової дисципліни, що виразилося в особистій недисциплінованості, умисному невиконанні норм чинного законодавства України, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського.

Відповідачем за результатами службового розслідування у діях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 встановлено порушення службової дисципліни, що виразилося у невиконанні вимог п. 1, 2 ч. п. ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання Законів України, інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, виконання наказів керівництва; вимог п. 1, 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, в частині бути вірним Присязі поліцейського та безумовного виконання наказів керівників; вимог п. 2 наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», в частині безпідставної відсутності на службі 15.10.2022 (субота) - у визначений керівництвом НПУ робочий день; порушенні положень абз. 2 ч. 5 ст. 14 Закону України «Про дорожній рух», в частині щодо зобов`язання знати і неухильно виконувати ПДР України, а саме дотримання швидкісного режиму руху у населених пунктах.

У зв`язку з вищевикладеним дисциплінарна комісія дійшла висновку, що подальше проходження служби та виконання функціональних обов`язків старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 не є доцільним.

За проведеним службовим розслідуванням 20.01.2023 начальником ГУНП в Харківській області затверджений висновок, відповідно до якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у відсутності на службі без поважних причин 15.10.2022, тим самим скоївши прогул, в порушенні вимог п. 2 наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568, вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог п. 1, 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, вимог абз. 2 ч. 5 ст. 14 Закону України «Про дорожній рух», до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 20.01.2023 №239 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 31.01.2023 №66 о/с позивача звільнено за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Вважаючи вказані рішення відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує такі норми права.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції Україні органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580), та іншими нормативно-правовими актами. (частина 1 статті 60 Закону № 580).

Відповідно до статті 3 Закону № 580 у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Частиною 1 статті 8 Закону № 580 передбачено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1, 6 ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Поліцейським призовного віку на весь період їх служби в поліції надається відстрочка від призову на строкову військову службу.

Частиною 1 ст.2 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Як указано у ст.6 названого закону, поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст.12 Закону України "Про Національну поліцію" поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.

Згідно з ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (п.1 ч.1 ст.18); професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва (п.2 ч.1 ст.18); поважати і не порушувати прав і свобод людини (п.3 ч.1 ст.18).

У зв`язку з військовою агресією рф проти України на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", в Україні введено воєнний стан із 05.30 24.02.2022, що у подальшому продовжувався та триває і наразі.

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», поліція відповідно до покладених на неї завдань: бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Відповідно до ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» за рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію в установленому порядку указом Президента України, утворені відповідно до законів України військові формування залучаються разом із правоохоронними органами до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, згідно з їх призначенням та специфікою діяльності.

Згідно з вимогами ст. 17 Закон України «Про правовий режим воєнного стану», органи державної влади України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, громадські об`єднання, а також громадяни зобов`язані сприяти діяльності військового командування та військових адміністрацій у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану на відповідній території.

Відповідно до вимог п. 2 наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану» для поліцейських головних управлінь в Національній поліції Україні в Дніпропетровській, Донецькій, Запорізькій, Київській, Луганській, Миколаївській, Одеській, Сумській, Харківській, Херсонській, Чернігівській областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділів міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, закладів та установ, що належать до сфери управління Національної поліції України, у зазначених органах та підрозділах поліції, шестиденний робочий тиждень, скасувати вихідний день - суботу.

Як вже встановлено судом та підтверджено матеріалами судового розслідування, вказані вимоги керівництва НПУ старший лейтенант поліції ОСОБА_1 проігнорував та не виконав, у встановлений робочий день, а саме 15.10.2022 був відсутній на службі без поважних причин, чим порушив внутрішній розпорядок дня поліцейських, які проходять службу в органах та підрозділах ГУНП в Харківській області.

Відповідно до пункту 24 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» № 9 від 06.11.1992, прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого часу, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин.

У ході службового розслідування дисциплінарною комісією досліджено матеріали, зібрані під час його проведення, а саме: пояснення поліцейських ВП № 3 ХРУП № 3 підполковника поліції ОСОБА_9 , майора поліції ОСОБА_8 , капітана поліції ОСОБА_10 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 ; пояснення інспектора БПП в м. Бориспіль УПП в Київській області лейтенанта поліції Виноград В.М. та поліцейського БПП УПП в Київській області капрала поліції Головченка М.С.; копії книг та журналів з відомостями щодо несення служби поліцейських підрозділу, відомості про ознайомлення з наказами, Законами України та нормативно-правовими актами, які регламентують діяльність поліції; фото з лазерного приладу автоматичного вимірювання швидкості транспортного засобу «TruCam LTI 20/20 ТС008343»; копії постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованому не в автоматичному режимі, винесеної відносно водія ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 122 КУпАП.

На підставі отриманих даних дисциплінарна комісія правомірно дійшла висновку, що в діях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 вбачаються порушення службової дисципліни, що виразилося в особистій недисциплінованості, умисному невиконанні норм чинного законодавства України, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського.

Як передбачено ч.1 ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Таким чином, інститут Присяги поліцейського вже сам по собі забезпечує дотримання публічним службовцем закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій діяльності.

При цьому, у кореспонденції з ч.2 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" інститут присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.

За визначенням ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (далі - Статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

У силу ч.3 ст.1 Статуту до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, у розумінні ч.1 ст.12 Статуту визнається дисциплінарним проступком.

Отже, до кола формальних ознак дисциплінарного проступку поліцейського належать: 1) недотримання вимог чинних нормативно-правових актів; 2) недотримання Присяги поліцейського; 3) невиконання наказів керівників; 4) неналежний рівень знань положень нормативно-правових актів та змісту власних функціональних обов`язків за посадою; 5) не виявлення поваги до прав, честі і гідності людини, не утримання від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 6) ненадання допомоги та не запобігання вчиненню правопорушень; 7) не вжиття заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського із одночасним інформуванням про це безпосереднього керівника; 8) не утримання від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки; 9) не утримання від дій, що підривають авторитет Національної поліції України; 10) недотримання правил внутрішнього розпорядку; 11) невиконання заходів безпеки у службовій діяльності; 12) незабезпечення належного рівня власної професійної підготовки (кваліфікації); 13) неналежне ставлення до збереження службового майна, незабезпечення належного стану зброї та спеціальних засобів; 14) не виявлення поваги до честі і гідності інших поліцейських і працівників поліції, не надання допомоги іншим поліцейським, не стримування інших поліцейських від вчинення правопорушень; 15) не дотримання правил носіння однострою та знаків розрізнення; 15) не сприяння керівникові в організації дотримання службової дисципліни, не інформування керівника про будь-які порушення службової дисципліни; 16) перебування на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 17) невжиття заходів із забезпечення безперервного та цілодобового захисту суверенітету України і територіальної цілісності України, виконання завдань поліції і реалізації повноважень поліції з метою відсічі збройної агресії ворога проти України.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків ч.2 ст.14 Статуту передбачено проведення службового розслідування, під яким відповідно до ч.1 ст.14 цього ж статуту розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Недоліків в організації та проведенні службового розслідування судом не встановлено, ознак порушення прав та інтересів заявника у ході службового розслідування матеріали справи не містять.

Викладене у Висновку судження Дисциплінарної комісії про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у невиконанні вимог п. 1, 2 ч. п. ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання Законів України, інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, виконання наказів керівництва; вимог п. 1, 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, в частині бути вірним Присязі поліцейського та безумовного виконання наказів керівників; вимог п. 2 наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», в частині безпідставної відсутності на службі 15.10.2022 (субота) - у визначений керівництвом НПУ робочий день; порушенні положень абз. 2 ч. 5 ст. 14 Закону України «Про дорожній рух», в частині щодо зобов`язання знати і неухильно виконувати ПДР України, а саме дотримання швидкісного режиму руху у населених пунктах є юридично правильним та фактично підтвердженим.

У межах даного спору є загальновідомими у розумінні ч.3 ст.78 КАС України обставини того, що 24.02.2022р. був розпочатий акт безпосередньої збройної військової агресії Російської Федерації проти України поза межами окремих районів 24.02.2022р. №64/2022 на всій території України було введено правовий режим воєнного стану.

Тому з указаної календарної дати усі військові формування України та правоохоронні органи України (у тому числі і органи та підрозділи Національної поліції України), а також окремі співробітники згаданих субєктів владних повноважень у силу ст.ст.17, 65 Конституції України, ст.ст.12, 21, 22 Закону України від 02.07.2015р. №508-УШ «Про Національну поліцію» повинні були / мусили докладати власних зусиль для забезпечення безперервного та цілодобового захисту суверенітету України і територіальної цілісності України, для забезпечення виконання завдань поліції і реалізації повноважень поліції з метою відсічі збройної агресії ворога проти України.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає прийнятними аргументи відповідача про те, що причиною порушення службової дисципліни старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 є особиста його недисциплінованість та безвідповідальне ставлення до вимог Законів України «Про Національну поліцію», «Про дорожній рух», Дисциплінарного статуту, наказів Національної поліції України, ГУНП в Харківській області та безпосередніх керівників, грубе ігнорування ПДР України та Присяги працівника поліції.

За правилами ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. У силу ч.3 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Усі юридичні фактори, котрі мають юридичне значення для вирішення питання про дисциплінарне покарання поліцейського викладені дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування.

Окрім того, відповідно до ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Звідси слідує, що у процедурі дисциплінарного провадження відносно поліцейських законодавець наділив свободою адміністративного розсуду одразу двох учасників, а саме: дисциплінарну комісію та керівника, дискреція кожного з яких є вільною, самостійною і незалежною один від одного (тобто межі дискреції цих суб`єктів дисциплінарного провадження не перетинаються, а вчинені адміністративні волевиявлення не мають безумовно імперативного характеру).

Повноваження керівників поліції з приводу накладення дисциплінарних покарань розмежовані приписами ст.20 Дисциплінарного статуту, згідно з якою керівник Національної поліції України уповноважений застосовувати дисциплінарні стягнення, передбачені цим Статутом, до всіх поліцейських (ч.3 ст.20); інші керівники застосовують дисциплінарні стягнення в межах повноважень, визначених керівником Національної поліції України (ч.4 ст.20).

Дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку обставини діяння поліцейського з`ясувала повно, оцінила вірно, вчинене поліцейським діяння кваліфікувала правильно, норму закону визначила належну, зміст норми права витлумачила відповідно до її дійсної суті, а, відтак, забезпечила дотримання процедури притягнення особи до відповідальності.

Верховний Суд в постанові від 02.10.2018 у справі № 815/4463/17 зазначив, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово- дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі "Звежинський проти Польщі" (заява № 34049/96).

Таким чином, у діях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 відповідачем обґрунтовано встановлено порушення службової дисципліни, що виразилося у невиконанні вимог п. 1, 2 ч. п. ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання Законів України, інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, виконання наказів керівництва; вимог п. 1, 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, в частині бути вірним Присязі поліцейського та безумовного виконання наказів керівників; вимог п. 2 наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», в частині безпідставної відсутності на службі 15.10.2022 (субота) - у визначений керівництвом НПУ робочий день; порушенні положень абз. 2 ч. 5 ст. 14 Закону України «Про дорожній рух», в частині щодо зобов`язання знати і неухильно виконувати ПДР України, а саме дотримання швидкісного режиму руху у населених пунктах.

При визначенні позивачу виду дисциплінарного стягнення відповідачем враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно позивачем, попередня поведінка позивача, його характеристика, а також шкоду, завдану авторитету органів поліції.

Крім того, обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.

З огляду на зазначене, притягнення позивача до відповідальності у вигляді звільнення зі служби саме на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» є правомірним.

Щодо інших аргументів учасників спору, суд зазначає, що стосовно відсутності на службі без поважних причин 14 жовтня 2022 року, представник позивача в позовній заяві зазначає, що відповідно до довідки від 14 жовтня 2022 року, виданої стоматологічною клінікою «Leo-Dent», ОСОБА_12 був прийомі у лікаря - стоматолога ОСОБА_13 . Також зазначає, що йому рекомендовано було протизапальну терапію та спокій протягом доби.

Стосовно відсутності на службі без поважних причин 15 жовтня 2022 року представник позивача в позовній заяві зазначає, що відповідно до протоколу рентгенологічного дослідження №589 від 15.10.2022 року, ОСОБА_1 проходив рентгенологічне дослідження в «Обласній клінічній лікарні» КНП Харківської обласної ради, про що усно попереджав безпосереднє керівництво.

Твердження представника позивача про начебто попередження керівництва про відсутність на службі внаслідок відвідування медичних закладів не підтверджується жодними доказами та спростовується рапортом начальника ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області полковника поліції Дениса Горшеніна від 05.01.2023 №185/119-77/01/06-23.

Так, як аргументовано зауважив відповідач у відзиві, довідка стоматологічної клініки не містить інформації про необхідність протизапальної терапії та спокою протягом доби, як про це зазначено в позовній заяві. За наслідками звернення позивача за медичною допомогою причин для звільнення позивача від роботи лікарями, які проводили огляд, установлено не було.

Отже, до суду не надано допустимих доказів, що б підтверджували наявність у позивача хвороби чи іншого розладу здоров`я, що свідчив би про поважність причин для нез`явлення на службі 14 та 15 жовтня 2022 року.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових та службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.4-10, 19, 77, 139, 241-246, 250, 255, 262, 236 293, 295, 297, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Ярославська, буд. 1/29, м. Харків, 61052, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 04 травня 2023 року.

Суддя Олексій Котеньов