Справа № 320/1261/23
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2023-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2023 року м. Київ № 320/1261/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панової Г.В., при секретарі судового засідання Полуботкіна О.С.,

за участю представників сторін:

позивача Деревинська О.В.,

від відповідача Гопкало О.В.,

розглянув у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Виконавчого комітету Калитянської селищної ради

про визнання протиправним та нечинним рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до виконавчого комітету Калитянської селищної ради, в якому просить суд визнати протиправним та нечинним рішення виконавчого комітету Калитянської селищної ради від 19.01.2021 № 26 «Про затвердження Положення про притягнення посадових осіб місцевого самоврядування, службовців та працівників комунальних підприємств до дисциплінарної відповідальності».

В обґрунтування позову позивач зазначила, що спірне рішення прийняте в порушення приписів Кодексу Законуів про працю та є таким, що порушує її права.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.03.2023 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання. Також суд зобов`язав відповідача згідно з статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України опублікувати оголошення про відкриття провадження в адміністративній справі щодо оскарження рішення виконавчого комітету Калитянської селищної ради від 19.01.2021 № 26 «Про затвердження Положення про притягнення посадових осіб місцевого самоврядування, службовців та працівників комунальних підприємств до дисциплінарної відповідальності» з моменту його ухвалення у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений. Оголошення повинно містити вимоги позивача щодо оскаржуваного акта, реквізити нормативно-правового акта, дату, час і місце судового розгляду адміністративної справи. Оголошення має бути опубліковано не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання, а у випадку, визначеному частиною десятою цієї статті, - у строк, визначений судом.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.04.2023 суд оголосив перерву у підготовчому засіданні до 25.04.2023.

Відповідач позов визнав та подав до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що у зв`язку з тим, що рішення виконавчого комітету Калитянської селищної ради від 19.01.2021 № 26 «Про затвердження положення про притягнення посадових осіб місцевого самоврядування, службовців та працівників комунальних підприємств до дисциплінарної відповідальності» прийняте в порушення ст.147,147 1, 148, 149 Кодексу Законів про працю України, Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей цього Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 №950, ч.3 ст.24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Регламенту виконавчого комітету Калитянської селищної ради, затвердженого рішенням селищної ради від 18.03.2021 № 209-7-VІІІ, тому вважають позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.

У підготовче засідання, призначене у справі на 25.01.2023 з`явилися позивач та представник відповідача.

Присутній у судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити.

Уповноважений представник відповідача позовні вимоги визнав.

За правилами частини третьої статті 183 Кодексу адміністративного судочинства України у випадку визнання позову відповідачем суд ухвалює рішення за результатами підготовчого провадження.

А відповідно до частини четвертої цієї ж статті, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, примирення сторін проводиться в порядку, встановленому статтями 189, 190 цього Кодексу.

В свою чергу, за правилами статі 189 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі визнання позову відповідачем повністю або частково суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову повністю або у відповідній частині вимог. Суд не приймає відмови від позову, визнання позову і продовжує розгляд адміністративної справи, якщо ці дії позивача або відповідача суперечать закону чи порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси.

Заява про визнання позову подана уповноваженим на те представником, не суперечить вимогам закону та не порушує будь-чиїх прав, свобод, інтересів, а тому приймається судом.

Ухвалюючи за результатами підготовчого провадження рішення про задоволення позову суд врахував наявність таких правових підстав.

19.01.2021 року виконавчим комітетом Калитянської селищної ради було прийнято рішення № 26 «Про затвердження Положення про притягнення посадових осіб місцевого самоврядування, службовців та працівників комунальних підприємств до дисциплінарної відповідальності», яким затверджено Положення про притягнення посадових осіб місцевого самоврядування, службовців та працівників комунальних підприємств до дисциплінарної відповідальності (додаток 1) та склад дисциплінарної комісії з розгляду дициплінарних справ

Додатком 1 до рішення виконавчого комітету Калитянської селищної ради від 19.01.2021 № 26 викладено «Положення про притягнення посадових осіб місцевого самоврядування, службовців та працівників комунальних підприємств до дисциплінарної відповідальності».

Пунктом 1.1. Положення про притягнення посадових осіб місцевого самоврядування, службовців та працівників комунальних підприємств до дисциплінарної відповідальності, яке затверджено рішенням виконавчого комітету Калитянської селищної ради № 26 від 19.01.2021 р., визначено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Положенням та іншими нормативно-правовими актами у сфері органів місцевого самоврядування, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни посадової особи місцевого самоврядування, Кодексу законів про працю в Україні, посадові особи місцевого самоврядування, службовці та працівники комунальних підприємств (далі - працівники) притягуються до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Положенням.

Відповідно до п. 2.2. Глави 2 Положення дисциплінарним проступком є, зокрема, порушення присяги; порушення правил етичної поведінки посадової особи місцевого самоврядування; вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; дії, що шкодять авторитету органам місцевого самоврядування; невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів місцевого самоврядування, наказів (розпоряджень) та доручень сільського голови, прийнятих у межах їхніх повноважень;недотримання правил внутрішнього службового; перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення; невиконання вимог щодо політичної неупередженості працівників; використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; неповідомлення селищного голови про виникнення відносин прямої підпорядкованості між працівниками та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; прогул працівників (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; поява працівників на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; прийняття працівниками необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення.

Приписами пункту 2.3 Глави 12 Положення обумовлено, що працівники не можуть бути притягнуті до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли селищний голова або селищна рада дізналася або мала дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності працівників чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду.

Відповідно до пункту 3.1. Глави 2 Положення до працівників застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження, догана, звільнення.

Дисциплінарні провадження ініціюються селищним головою чи депутатом селищної ради, а також посадовою особою місцевого самоврядування за погодженням з селищним головою.

Відповідно до пункту 5.9. Глави 2 Положення селищна рада протягом 10 календарних днів зобов`язана прийняти рішення, на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Приписами пункту 11.1. Глави 2 Положення рішення про накладення на працівників дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає селищна рада шляхом складення рішення на сесії протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд керується такими вимогами чинного законодавства.

Система та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правовий статус і відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (далі Закон №280/97-ВР).

Правові, організаційні, матеріальні та соціальні умови реалізації громадянами України права на службу в органах місцевого самоврядування, загальні засади діяльності посадових осіб місцевого самоврядування, їх правовий статус, порядок та правові гарантії перебування на службі в органах місцевого самоврядування, визначаються Законом України «Про службу в органах місцевого самоврядування» (далі - Закон № 2493-III)

Правовий статус посадових осіб місцевого самоврядування визначається Конституцією України, Законами України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про статус депутатів місцевих рад», «Про вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів», цим та іншими законами України.

Одним із основних принципів служби в органах місцевого самоврядування, закріплених у ст. 4 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», є персональна відповідальність за порушення дисципліни і неналежне виконання службових обов`язків.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» особливості дисциплінарної відповідальності посадових осіб місцевого самоврядування забезпечуються у порядку, передбаченому Законом. У той же час, на сьогодні такий порядок Законом не передбачений.

Враховуючи відсутність у законах стосовно місцевого самоврядування особливої процедури притягнення працівників органів місцевого самоврядування до дисциплінарної відповідальності, спірні правовідносини регулюються в першу чергу нормами загального трудового законодавства, зокрема положеннями Кодексу Законів про працю України, які визначають засади застосування дисциплінарних стягнень.

Відповідно до ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Як зазначено у ст. 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

На працівників, які несуть дисциплінарну відповідальність за статутами, положеннями та іншими актами законодавства про дисципліну, дисциплінарні стягнення можуть накладатися також органами, вищестоящими щодо органів, вказаних у частині першій цієї статті.

Працівники, які займають виборні посади, можуть бути звільнені тільки за рішенням органу, який їх обрав, і лише з підстав, передбачених законодавством.

Дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку (ст. 148 КЗпП України).

Статтею 149 КЗпП України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 р. № 950 затверджено Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України Про запобігання корупції прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі по тексту Порядок № 950). Відповідно до цього Порядку стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України Про запобігання корупції (далі - Закон) прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може бути проведено службове розслідування:

у разі невиконання або неналежного виконання ними службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну чи моральну шкоду громадянинові, державі, підприємству, установі, організації чи об`єднанню громадян;

у разі недодержання посадовими особами місцевого самоврядування законодавства про службу в органах місцевого самоврядування, антикорупційного законодавства;

на вимогу особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особи, яка для цілей Закону прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, з метою зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри;

з метою виявлення причин та умов, що призвели до вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) за рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, стосовно якої пропонується проведення службового розслідування, а у разі його відсутності - особи, яка виконує його обов`язки (далі - керівник органу).

Пунктом 2, 10 Порядку № 950 обумовлено, що рішення щодо проведення службового розслідування приймається керівником органу, в якому працює особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особа, яка для цілей Закону прирівнюється до особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої планується проведення службового розслідування (далі - особа, стосовно якої проводиться службове розслідування).

Акт службового розслідування на вимогу особи, стосовно якої проведено службове розслідування, повинен розглядатися в її присутності.

За результатами розгляду акта службового розслідування керівник органу приймає у десятиденний строк з дати його надходження відповідне рішення, з яким ознайомлюється особа, стосовно якої проводилося службове розслідування.

У разі коли рішення щодо проведення службового розслідування було прийнято на виконання припису Національного агентства посадова особа (орган), якій (якому) його адресовано, інформує Національне агентство стосовно висновків комісії про причини та умови, що призвели до вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, пропозицій щодо усунення зазначених причин та умов, а також стосовно вжитих заходів за результатами службового розслідування.

За результатами службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, може бути притягнута до відповідальності згідно із законодавством.

Викладене свідчить про те, що «Положення про притягнення посадових осіб місцевого самоврядування, службовців та працівників комунальних підприємств до дисциплінарної відповідальності», в якому визначено порядок притягнення посадових осіб виконавчого комітету Калитянської селищної ради до дисциплінарної відповідальності, який не відповідає нормам, які визначені у Кодексі законів про працю України та Порядку

проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України Про запобігання корупції прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 р. № 950.

Згідно з абзацом першим частини одинадцятої статті 59 Закону №280/97-ВР акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

Закон України «Про доступ до публічної інформації» від 13 січня 2011 року № 2939-VІ (далі по тексту Закон №2939-VІ) визначає порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес.

Відповідно до частини першої статті 13 Закону № 2939-VI розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 15 Закону № 2939-VI розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.

Відповідно до частини третьої статті 15 Закону № 2939-VI проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Суд зауважує, що відповідачем в силу визнання позову не було надано до суду доказів оприлюднення проекту спірного рішення.

Враховуючи викладені судом обставини, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для повного задоволення позову ОСОБА_1 .

Так, суд звертає увагу, що спеціальною нормою КАС України, яка регулє особливості провадження у справах щодо оскарження норматино-правових актів є стаття 264 КАС України. Частиною дев`ятою статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд може визнати нормативно-правовий акт протиправним (незаконним чи таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили) та нечинним повністю або в окремій його частині.

Крім того, пунктами 1, 2 частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Отже, скасуванню підлягають індивідуальні акти, а нормативно-правові визнаються нечинними. Таким чином, враховуючи предмет спору у даній справі та положення статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України суд зауважує, що належним способом захисту порушеного права позивача є саме визнання протиправним та нечинним спірного рішення.

Частиною першою статті 139 КАС України обумовлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 992,40, що підтверджується відомостями квиатнції наявної в матеріалах справи. Відтак, сплачена позивачем сума судового збору підлягає стягненню на її користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 183, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та нечинним рішення виконавчого комітету Калитянської селищної ради від 19.01.2021 № 26 «Про затвердження Положення про притягнення посадових осіб місцевого самоврядування, службовців та працівників комунальних підприємств до дисциплінарної відповідальності».

3. Зобов`язати виконавчий комітет Калитянської селищної ради невідкладно після набрання рішенням законної сили опублікувати резолютивну частину рішення суду у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено відповідно до вимог статті 265 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Стягнути з виконавчого комітету Калитянської селищної ради (ідентифікаційний код 40689106; місцезнаходження: 68303, Київська область, Броварський район, смт. Калита, пров.Ювілейний,4) на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ) сплачену суму судового збору в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 40 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Панова Г. В.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 05 травня 2023 р.