Справа № 120/6253/22
Суддя: Полотнянко Ю.П.
Дата ухвалення: 2023-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/6253/22

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Мультян М.Б.

Суддя-доповідач - Полотнянко Ю.П.

05 травня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Полотнянка Ю.П.

суддів: Драчук Т. О. Смілянця Е. С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 03 листопада 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Жмеринського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Жмеринського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про скасування наказу Жмеринського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №87 від 15.07.2022 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області" в частині накладення дисциплінарного стягнення у виді зауваження на позивача.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що будь-яких порушень закону в його діях не вбачається, викладені в службовому розслідуванні обставини не відповідають дійсності, а відповідач дійшов до хибного висновку про порушення ним службової дисципліни внаслідок необ`єктивного та упередженого службового розслідування. Жодних порушень чи недотримання вимог законів України чи інших нормативно-правових актів ним не допускалось, він завжди сумлінно ставився до покладених на нього обов`язків. Крім того зазначає, що в наказі не конкретизовано суть скоєного порушення, так як, в пункті 1 Наказу зазначається про порушення частини 1 статті 1, пунктів 1, 2 частини 3 статті 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" та пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", які є бланкетними, а розділу VI пункту 10 підпункту 2 в "Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України", затвердженій наказом МВС України від 23.05.2017 №440 немає. Також зазначив, що процедура службового розслідування проведена з чисельними грубими процесуальними порушеннями Закону.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 03.11.2022 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити повністю.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції не звернув уваги на той факт, що в оскаржуваному наказі відсутня юридична кваліфікація з посиланням на положення закону та суть скоєного. Зазначає, що позивач не вчиняв дій ,які б мали однаки дисциплінарного проступку.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного.

З матеріалів справи вбачається та встановлено судом першої інстанції, що ОСОБА_1 проходить службу у Головному управлінні Національної поліції України у Вінницькій області на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області.

Наказом Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області від 01.07.2022 №80 з метою проведення повного, усебічного та об`єктивно службового розслідування, відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 28.11.2018 №893 призначено службове розслідування щодо можливих неправомірних дій поліцейських відділення №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області.

За результатами проведеного службового розслідування складено висновок службового розслідування за зверненням С.Помилуйка щодо можливих неправомірних дій працівників ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області від 15.07.2022, відповідно якого за порушення службової дисципліни, вимог пунктів 1, 2 частини 3, частини 1 статі 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», розділу VI пункту 10 підпункту 2 «Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 №440, комісія вважає застосувати до старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_1 , дисциплінарне стягнення у виді зауваження.

Наказом Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області від 15.07.2022 № 87, за порушення службової дисципліни, вимог пунктів 1, 2 частини 3, частини 1 статі 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», розділу VI пункту 10 підпункту 2 «Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, застосовано до старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_1 , дисциплінарне стягнення у виді зауваження.

Вважаючи наказ № 87 від 15.07.2022 протиправним в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі №815/4478/16. Суд зазначив, що наявність чи відсутність в діях поліцейського складу дисциплінарного проступку встановлюється за результатами проведеного службового розслідування, яким у даній справі, серед іншого, установлено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Колегія суддів погоджується з цим висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України "Про Національну поліцію" визначено правові засади організації та діяльності Національної поліції, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України "Про Національну поліцію", у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 1 статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до статей 1, 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (надалі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Відповідно до статей 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У пункті 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893 (надалі - Порядок № 893) зазначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Верховний Суд у справі №819/736/18 (постанова від 07.03.2019 року) дійшов висновку про те, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року у справі №815/4478/16.

Як слідує з матеріалів справи, підставою для видання спірного наказу №87 від 15.07.2022 став висновок службового розслідування за зверненням С.Помилуйка щодо можливих неправомірних дій працівників ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області.

Так, з матеріалів справи та висновку службового розслідування вбачається, що 27.06.2022 до канцелярії Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області з УП ГУНП у Вінницькій області надійшло звернення від ОСОБА_2 , яке було надіслано на електронну пошту Департаменту внутрішньої безпеки НП України щодо можливих неправомірних дій поліцейських ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області, які 04.06.2022 спричинили тілесні ушкодження батьку заявника С. Помилуйку. Дане звернення зареєстроване в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій за № 3197 від 27.06.2022.

30.06.2022 до Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області з УГІ ГУНП у Вінницькій області за вих. № 37/П1-159 надійшла копія заяви ОСОБА_3 , жителя с. Адамівка, Барської територіальної громади, Жмеринського району, Вінницької області, щодо можливого вчинення відносно нього неправомірних дій поліцейськими ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області від 13.06.2022, адресована прокурору Барського відділення Жмеринської окружної прокуратури. Дане звернення зареєстроване в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій за № 3224 від 30.06.2022.

Крім того, 01.07.2022 до канцелярії Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області з УГІ ГУНП у Вінницькій області за вих. № 37/11-159 надійшов оригінал дублетної заяви С. Помилуйка від 13.06.2022, щодо можливих неправомірних дій поліцейських, адресована прокурору Барського відділення Жмеринської окружної прокуратури. Дане звернення зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події) Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області за №3258 від 01.07.2022.

В рамках службового розслідування було опитано заявника С.Помилуйка, який пояснив, що 13.06.2022 він звернувся до Барського відділення Жмеринської окружної прокуратури, щоб йому надали правову оцінку діям працівників поліції, які 04.06.2022 спричинили йому тілесні ушкодження. Уci викладені в заяві обставини підтверджує. Крім того, додатково встановлено, що заявник звернувся з письмовою заявою до Державного бюро розслідувань з приводу вчинення йому тілесних ушкоджень поліцейськими. Поліцейського ОСОБА_4 знає протягом тривалого часу, однак ОСОБА_5 та ОСОБА_6 до цього часу не знав, неприязних відносин із ними не мав.

Опитана під час службового розслідування ОСОБА_7 пояснила, що вона проживає в АДРЕСА_1 , за вищевказаною адресою протягом тривалого часу, в будинку з ОСОБА_3 , з яким вони розлучені. 04.06.2022 після 22.00 години вона здійснила дзвінок на лінію поліції 102 і повідомила, що ОСОБА_8 , перебуваючи у нетверезому стані, почав до неї чіплятися. До будинку за місцем їх проживання прибули три працівники поліції, як виявилося пізніше, ОСОБА_9 , який опитував її з даного приводу в сусідній кімнаті. В цей час, два інших поліцейських, як виявилось пізніше ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , спілкувалися з ОСОБА_12 в коридорі будинку, вимагали від нього паспорт, однак він не знав, де знаходяться документи. Далі ОСОБА_8 надав поліцейським свої документи. В подальшому ОСОБА_7 почула, як з коридору доносився шум від боротьби. Коли вона увійшла до коридору, побачила, як ОСОБА_8 лежить на підлозі лицем вниз, де, на підлозі, були сліди крові, а також кров на його голові. Поряд із ОСОБА_12 знаходився ОСОБА_13 , який притримував його зверху. Під час цього, один із поліцейських запитав ОСОБА_14 , чи одягати йому наручники, на що останній відповів, що не потрібно. Наручників поліцейські не одягали. Далі працівники поліції сказали С. Помилуйку їхати з ними. Крім цього, ОСОБА_7 пояснила, що у них із ОСОБА_12 є спільна донька, яка проживає окремо та на даний час перебуває в Польщі. Сина у С. Помилуйка не має, хто такий ОСОБА_15 , що звернувся до поліції, вона не знає, і від даного імені до поліції вони не зверталися.

В ході службового розслідування було опитано старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_1 , який повідомив, що 05.06.2022 о 08:00 заступив на чергування на перший пост відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області. Здійснював забезпечення пропускного режиму у підрозділі поліції. Під час чергування до фойє відділення поліцій близько 11 год 00 хв прибув невідомий громадянин, який представився ОСОБА_16 та повідомив, що його шукали працівники поліції з приводу звернення до лікарні. На скільки В. Ліщині було відомо, працівники слідчо-оперативної групи нещодавно виїздили на повідомлення чергового лікаря, тому він повідомив слідчого А. Буяльського, щоб він вийшов до фойє відділення поліції з даного приводу. Під час розмови між слідчим та С. Помилуйком, останній розповів про обставини отримання тілесних ушкоджень, просив припинити розгляд повідомлення лікаря, претензій до поліцейських не має, заяв подавати не бажає, що було відображено в поясненні. Також ОСОБА_17 доповнив, що С. Помилуйко знаходився лише у фойє відділення поліції, під час опитування сидів на лавочці, до слідчого в кабінет не проходив, заяв та скарг не подавав. Тому він його до журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених не вносив.

Як слідує із наявної в матеріалаї справи копії Журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених до Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області за вказаний період часу (05.06.2022), С.Помилуйка до нього не внесено, що свідчить про грубе порушення вимог Інструкції з організації діяльності чергової служби (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440.

Також, у матеріалах справи наявний скріншот із камери відеоспостереження, яка розміщена у фойє Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області, на якій зафіксовано факт перебування у фойє відділення поліції С. Помилуйка та дільничного інспектора поліції капітана поліції В.Ліщини.

Позивач сам факт даної події не заперечує.

Відповідно Інструкції №440 від 23.05.2017 визначено, особи, які затримані, доставлені, викликані поліцейськими для складання матеріалів про адміністративні правопорушення, проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій чи прибули з особистих або службових питань, реєструються у відповідних інформаційних підсистемах системи ІПНП, а в разі відсутності такої технічної можливості зазначені відомості вносяться до журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених (додаток 7).

У додатку 7 вказано у примітках, а саме у пунктах 1-3 про те, що: реєстрація осіб ведеться поліцейським, який здійснює пропускний режим до адміністративного будинку органу (підрозділу) поліції, закладу освіти, або поліцейським первинної комунікації фронт-офісу. Відповідні відомості також можуть уноситися черговими чергової зміни, службовими особами, які здійснили затримання, або відповідальними за перебування затриманих у підрозділі поліції. До інформаційної підсистеми системи ІПНП або журналу заносяться відомості щодо всіх без винятку осіб, які доставлені, викликані поліцейськими для складання адміністративних матеріалів, проведення процесуальних та слідчих дій чи прибули до органу (підрозділу) поліції або закладу освіти з особистих чи службових питань. Відомості про доставлених, відвідувачів та запрошених уносяться на підставі документів, що засвідчують їх особу, а в разі відсутності таких документів у доставлених - з їх слів.

Тобто, на ОСОБА_18 був покладений обов`язок внести відомості про С.Помилуйка в Журнал обліку доставлених, відвідувачів та запрошених, як такого, що прибув до відділення поліції, однак таких дій позивач не вчинив.

Законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку.

Недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Дискредитація за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів державної влади та їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Таким чином, службовим розслідуванням встановлено недотримання старшим дільничним офіцером поліції СП ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області капітаном поліції В. Ліщиною норм наказу МВС України від 23.05.2017 № 440 «Про затвердження Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», в частині не проведення ресєтрації в журналі обліку доставлених, відвідувачів та запрошених С. Помилуйка.

Суд вважає необґрунтованими посилання позивача на те, що стягнення накладено за неіснуючим нормативно-правовим актом, адже Інструкцією №440 від 23.05.2017 визначено обов`язок відповідального поліцейського внести відомості щодо всіх без винятку осіб, які доставлені, викликані поліцейськими для складання адміністративних матеріалів, проведення процесуальних та слідчих дій чи прибули до органу (підрозділу) поліції або закладу освіти з особистих чи службових питань.

Щодо посилання апелянта на те, що в оскаржуваному наказі відсутня юридична кваліфікація з посиланням на положення закону та суть скоєного, то слід зазначити, що вказана обставина сама по собі не є підставою для задоволення позову та скасування наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, враховуючи, що наявність в діях поліцейського складу дисциплінарного проступку підтверджено матеріалами справи.

Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини у їх сукупності, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що оскаржуваний наказ прийнято відповідачем з дотриманням вимог законодавства, в зв`язку з чим відсутні підстави для його скасування.

Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.

Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 03 листопада 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до ст. 325 КАС України та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Полотнянко Ю.П.

Судді Драчук Т. О. Смілянець Е. С.