Справа № 360/4994/21
Суддя: Є.О. Кисельова
Дата ухвалення: 2023-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

04 травня 2023 року м. ДніпроСправа № 360/4994/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисельова Є.О., розглянувши в порядку письмового провадження питання про прийняття уточненого позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, в якому просила суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області щодо невиплаті позивачу недоотриманої пенсії, що належала моєї матері, і залишилась недоотриманою у зв`язку з її смертю, як члену сім`ї померлого пенсіонера, яка проживала з нею разом на день смерті;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Луганській області виплатити мені, Позивачу суму пенсії, що належала моїй матері і залишилась недоотриманою у зв`язку зі смертю, як члену сім`ї померлого пенсіонера, яка проживала з нею разом на день смерті та компенсацію втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строку виплати індексації грошового забезпечення за весь період прострочення пенсійних виплат померлого пенсіонера, розрахувавши її розмір за методикою відповідно статті третьої Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати".

Ухвалою від 17.12.2021 залучено до участі у справі другого відповідача Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області.

У зв`язку із залученням другого відповідача у справі позивачем подано заяву про уточнення позовних вимог, в якій просив суд:

-визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області щодо невиплати позивачу недоотриманої пенсії, що належала моїй матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і залишилась недоотриманою у зв`язку з її смертю, як члену сім`ї померлого пенсіонера, яка проживала з нею разом на день смерті;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області виплатити мені, Позивачу суму пенсії, що належала моїй матері і залишилась недоотриманою у зв`язку зі смертю, як члену сім`ї померлого пенсіонера, яка проживала з нею разом на день смерті та компенсацію втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строку виплати індексації грошового забезпечення за весь період прострочення пенсійних виплат померлого пенсіонера, розрахувавши її розмір за методикою відповідно статті третьої Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати".

До суду представником позивача подано заяву про уточнення позовних вимог, в обґрунтування якої зазначено, що підставою уточнення позовних вимог є рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області від 03.04.2023 № П/С 91 «Про відмову у оформленні та виплаті недоотриманої пенсії гр. ОСОБА_3 », прийняте за наслідками розгляду заяви представника позивача Самойленка Павла Сергійовича від 31.03.2023.

Необхідністю звернення ОСОБА_3 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області із відповідною заявою від 31.03.2023 було відсутність прийняття останнім рішення про відмову у нарахуванні та виплаті недоотриманої пенсії за померлу ОСОБА_4 відповідно до статті 52 Закону України Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування № 1058-IV від 09.07.2003 року.

Представник позивача рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області від 03.04.2023 № П/С 91 вважає протиправним, а підстави неприйняття його заяви в інтересах позивача такими, що суперечать правам та інтересам останнього, у зв`язку з чим, із посиланням на положення статтю 47 КАС України просить суд прийняти уточнений позов з такими позовними вимогами:

-визнати протиправним та незаконним відмову Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області у нарахуванні та виплаті Позивачу пенсії, що належала матері Позивача, і залишилась недоотриманою у зв`язку з її смертю, як члену сім`ї померлого пенсіонера, яка проживала з нею разом на день смерті, що відображені у формі рішення від 03.04.2023 № НОМЕР_1 ;

-скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України вДонецькій області від 03.04.2023 № П/С 91;

-зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області виплатити Позивачу в особі її представника, суму пенсії, що належала матері Позивачки і залишилась недоотриманою у зв`язку зі смертю (з дня припинення виплат по день смерті), як члену сім`ї померлого пенсіонера, яка проживала з нею разом на день смерті та компенсацію втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строку виплати індексації грошового забезпечення за весь період прострочення пенсійних виплат померлого пенсіонера, розрахувавши її розмір за методикою відповідно статті третьої Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати".

Представники сторін про розгляд справи повідомлялися належним чином.

Відповідно до частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України) якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи положення цієї норми, суд вважає за можливе розглянути заяву представника позивача в письмовому провадженні.

Розглянувши заяву про уточнення позовних вимог, дослідивши наведені аргументи, суд зазначає таке.

Положеннями статті 47 КАС України визначено процесуальні права та обов`язки сторін.

Так, відповідно до ч. 1 вказаної статті, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач, серед іншого, має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, суд зазначає, що позивач в уточненому адміністративному позову змінює підставу позову, нормативно-правове обґрунтування, а також предмет позову, зокрема, фактично формує та визначає нові позовні вимоги.

З цього приводу суд зазначає, що процесуальний закон, надавши позивачу право подати заяву про зміну позовних вимог чітко визначив зміст такої процесуальної поведінки сторони, зокрема, відповідна зміна може стосуватися лише:

- предмета або підстави позову;

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог.

Аналіз можливості подання заяви про зміну позовних вимог, визначених у частині 1 статті 47 КАС України, свідчить, що законодавець у зазначеній нормі не передбачив права позивача на зміну одночасно як предмета так і підстави позову з огляду на те, що така зміна фактично свідчить про появу нових вимог із іншим, додатковим предметом та самостійною підставою. Подання заява із новим предметом і відповідно підставою позову, по своїй суті, не може бути заявою про зміну того предмету і підстави позову, провадження за яким вже перебуває на розгляді у суді.

Так, підстава адміністративного позову обставини (юридичні факти) і норми права, які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з вимогами до іншої особи. Необхідність у зміні підстав позову настає тоді, коли в процесі розгляду справи встановлюється невідповідність між обставинами чи нормами права, якими обґрунтовано позов, і обставинами чи нормами, за якими вимога може бути задоволена.

Зміна підстави адміністративного позову можлива у такі способи: заміна одних фактичних чи правових підстав позову іншими (в межах одного предмета); доповнення фактичних чи правових підстав новими (в межах одного предмета); вилучення деяких із зазначених фактичних чи правових підстав (в межах одного предмета).

Предмет позову це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не дають йому можливості задовольнити своїх інтересів.

Зміна предмету адміністративного позову можлива у такі способи: заміна одних позовних вимог іншими (в основі яких знаходяться первинні підстави позову); доповнення позовних вимог новими (в основі яких знаходяться первинні підстави позову); вилучення із позовних вимог; пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин (в основі яких знаходяться первинні підстави позову).

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.01.2020 у справі №826/19197/16.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Окрім вказаного, процесуальним законом не передбачено права позивача на подання адміністративного позову в уточненій редакції. Відтак, в разі надходження до суду адміністративного позову в уточненій редакції, виходячи з його змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, необхідно розцінювати такий позов як подання:

- іншого (ще одного) позову;

- зміну предмета або підстав позову;

- об`єднання позовних вимог (різних предметів, в межах незмінних підстав позову),

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог.

У розглядуваному випадку предметом первісного позову (за яким відкрито провадження у справі, в подальшому уточнено позовні вимоги) є визнання протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області щодо невиплати позивачу недоотриманої пенсії, що належала моїй матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і залишилась недоотриманою у зв`язку з її смертю, як члену сім`ї померлого пенсіонера, яка проживала з нею разом на день смерті; зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області виплатити мені, Позивачу суму пенсії, що належала моїй матері і залишилась недоотриманою у зв`язку зі смертю, як члену сім`ї померлого пенсіонера, яка проживала з нею разом на день смерті та компенсацію втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строку виплати індексації грошового забезпечення за весь період прострочення пенсійних виплат померлого пенсіонера, розрахувавши її розмір за методикою відповідно статті третьої Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати".

Водночас подаючи заяву про уточнення позовних вимог адміністративної справи №360/4994/21, позивач заявляє нові позовні вимоги про визнання протиправно та незаконною відмову Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області у нарахуванні та виплаті Позивачу пенсії, що належала матері Позивача, і залишилась недоотриманою у зв`язку з її смертю, як члену сім`ї померлого пенсіонера, яка проживала з нею разом на день смерті, що відображені у формі рішення від 03.04.2023 № НОМЕР_1 ; скасування рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області від 03.04.2023 № П/С 91; зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області виплатитиПозивачу в особі її представника, суму пенсії, що належала матері Позивачки і залишилась недоотриманою у зв`язку зі смертю (з дня припинення виплат по день смерті), як члену сім`ї померлого пенсіонера, яка проживала з нею разом на день смерті та компенсацію втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строку виплати індексації грошового забезпечення за весь період прострочення пенсійних виплат померлого пенсіонера, розрахувавши її розмір за методикою відповідно статті третьої Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати".

Суд зауважує, що заявляючи в уточненому адміністративному позові зазначені вимоги позивач фактично змінює не лише предмет позову, а й його підстави (сформувавши новий/додатковий самостійний предмет і підстави).

Враховуючи вищевикладене, поданий позивачем адміністративний позов в уточненій редакції фактично є заявою про одночасну зміну підстав та предмету позову у справі, що згідно з ч. 1 ст. 47 КАС України не допускається, оскільки свідчить про виникнення нового адміністративного позову, який має свій індивідуальний предмет та самостійні підстави, що є відмінними від предмету та підстав, визначених стороною позивача при зверненні до суду з первинним адміністративним позовом (а також уточненими позовними вимогами).

В даному випадку право позивача на доступ до суду в межах заявлених нових позовних вимог може бути реалізоване у спосіб подання ним нової позовної заяви, а не зміною предмету та одночасно підстав первинного позову, збільшення розміру позовних вимог, тим більше подання уточненого адміністративного позову.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність процесуальних підстав для прийняття адміністративного позову в уточненій редакції.

Частиною 1 ст.167 КАС України визначено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Так, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні, поряд з іншим, містити інші відомості, які вимагаються Кодексом (п.7 ч. 1 ст. 167 КАС України).

За змістом ч. 2 ст. 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, та беручи до уваги подання позивачем уточненого адміністративного позову, який за своїм змістом свідчить про одночасну зміну як і предмету, так і підстав первісного позову, що не відповідає приписам КАС України, та підставою для повернення останньої без розгляду.

Керуючись статтями 47, 167, 243, 248, 256-257, 260, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути без розгляду заяву про уточнення позовних вимог по справі №360/4994/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяЄ.О. Кисельова