Справа № 260/707/23
Суддя: Гебеш С.А.
Дата ухвалення: 2023-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про закриття провадження в адміністративній справі

28 квітня 2023 рокум. Ужгород№ 260/707/23

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Гебеш С.А.

при секретарі судових засідань - Романець Е.М.

та осіб, які беруть участь у справі:

представник позивача - не з`явився;

представник відповідача 1 - Ільницька Л.І.;

представник відповідача 2 - Борусевич С.Й.;

третя особа - не з`явилася,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання відповідача 1 про закриття провадження в адміністративній справі за позовною заявою Берегівської міської ради Закарпатської області до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, Підприємства об`єднання громадян експлуатаційно-виробничого підприємства "Учбово-спортивна база "Закарпаття" всеукраїнського фізкультурно-спортивного товариства "Колос" агропромислового комплексу України про скасування запису про державну реєстрацію земельної ділянки, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу Мирончук Оксана Василівна, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Берегівська міська рада Закарпатської області звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, Підприємства об`єднання громадян експлуатаційно-виробничогго підприємства "Учбово-спортивна база "Закарпаття" всеукраїнського фізкультурно-спортивного товариства "Колос" агропромислового комплексу України, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу Мирончук Оксана Василівна про скасування запису про державну реєстрацію земельної ділянки, а саме:

1. визнати незаконним та скасувати у Державному земельному кадастрі запис про державну реєстрацію земельної ділянки площею 8,506 га (кадастровий номер :01:016:0174);

2. скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права користування на земельну ділянку площею 8,506 га з кадастровим номером :01:016:0174 за реєстровим номером 33611189;

3. стягнути із відповідачів на користь Берегівської міської ради судовий збір у розмірі 5368,00 гривень.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 17.02.2023 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

06.03.2023 року Головним управлінням Держгеокадастру у закарпатській області подано клопотання про закриття провадження у справі, мотивоване тим, що позивач оскаржує державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :01:016:0174, яка перебуває у постійному користуванні Підприємства об`єднання експлуатаційно-виробничого підприємства "Учбово-спортивна база "Закарпаття" всеукраїнсько-фізкультурно-спортивного товариства "Колос" агропромислового комплексу України, а відтак спір має розглядатися в порядку цивільної юрисдикції, оскільки наявні майнові права на земельну ділянку щодо якої виник спір.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача 1 підтримала заявлене клопотання про закриття провадження у справі та просила суд його задоволити.

Представник відповідача 2 у судовому засіданні заперечив проти клопотання про закриття провадження у справі, просив суд відмовити у задоволенні такого.

Будучи належним чином повідомленими про день, час та місце судового розгляду справи, представник позивача та третя особа у підготовче судове засідання не з`явилися, не повідомили суд про причини неявки.

Заслухавши думку представників сторін, дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доказам про належність розгляду даної справи за правилами адміністративного судочинства, суд приходить до висновку, що провадження у справі слід закрити з таких підстав.

Як встановлено судом, земельна ділянка з кадастровим номером :01:016:0174, площею 8,506 га була зареєстрована 07.10.2019 року в Державному земельному кадастрі.

08.10.2021 року приватним нотаріусом Берегівського районного нотаріального округу Мирончук О.В. за реєстровим номером 33611189 було проведено державну реєстрацію права постійного користування на земельну ділянку за кадастровим номером :01:016:0174 (а.с. 8-9).

Із позовним вимог вбачається, що позивач просить суд визнати незаконним та скасувати у Державному земельному кадастрі запис про державну реєстрацію земельної ділянки площею 8,506 га (кадастровий номер :01:016:0174) та скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права користування на земельну ділянку площею 8,506 га з кадастровим номером :01:016:0174 за реєстровим номером 33611189.

Так, судовий захист є одним із найефективніших правових засобів захисту інтересів фізичних та юридичних осіб. Неправомірні рішення, дії чи бездіяльність посадових осіб органів місцевого самоврядування, прийняті з порушенням прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, можуть бути оскаржені відповідно до ч.2 ст.55 Конституції України та ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) в порядку адміністративного судочинства.

Як передбачено ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У п.24 рішення від 20.07.2006 року у справі "Сокуренко і Стригун проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що фраза "судом встановленим законом" поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 12.10.1978 у справі "Занд проти Австрії" зазначив, що поняття "суд, встановлений законом" у ч.1 ст.6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів".

З огляду на це не вважається "судом, встановленим законом" орган, котрий, не маючи юрисдикції, здійснює судовий розгляд на підставі практики, яка не передбачена законом.

Згідно із п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Положеннями ч.1 ст.4 КАС України визначено, що публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи; де суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

У позовній заяві позивач заявив, зокрема, вимогу про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права користування на земельну ділянку площею 8,506 га з кадастровим номером :01:016:0174 за номером 33611189.

Зміст заявлених позовних вимог свідчить про те, що метою звернення позивача до суду з цим позовом стало те, що формування спірної земельної ділянки у Державному земельному кадастрі відбулося незаконно та підлягає скасуванню, як і державна реєстрація права постійного користування на земельну ділянку за кадастровим номером :01:016:0174, яке зареєстроване приватним нотаріусом Берегівського районного нотаріального округу Мирончук О.В. за заявою відповідача.

З аналізу вимог статті 2 ЦПК України та статті 2 КАС України випливає, що не є публічно-правовим і розглядається у порядку цивільного судочинства спір між органом державної влади та/або органом місцевого самоврядування (суб`єктом владних повноважень) як суб`єктом публічного права та суб`єктом приватного права, в якому управлінські дії суб`єкта владних повноважень спрямовані на виникнення, зміну або припинення цивільних прав фізичної особи. У такому випадку - це спір про право цивільне, незважаючи на те, що у спорі бере участь суб`єкт публічного права, а спірні правовідносини врегульовано нормами цивільного права.

При вирішенні питання щодо компетенції суду слід врахувати критерій суб`єктного складу спірних правовідносин, одним з яких є участь суб`єкта владних повноважень, визначити характер правовідносин, із яких виник спір, і кінцеву мету пред`явлення позову. За своїм змістом земельний спір, що виник із розпорядження уповноваженим органом землею, є складним і комплексним із правової точки зору. При прийнятті рішення про передачу земельної ділянки у власність ці органи, з одного боку, перебувають у статусі суб`єкта владних повноважень, а з другого - реалізують право власності на землю територіальної громади. Крім того, таке рішення як правовий акт індивідуальної дії є підставою, з якої виникає речове право власності чи користування землею у суб`єктів приватного права.

Разом з тим, суд вказує на висновки Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 01.10.2019 у справі № 922/2723/17 стосовно того, що рішення суб`єкта владних повноважень у сфері земельних відносин може оспорюватися з погляду його законності, а вимоги про визнання рішення незаконним - розглядатися в порядку цивільного або господарського судочинства, якщо за результатами реалізації цього рішення виникло право цивільне й спірні правовідносини, на яких ґрунтується позов, мають приватноправовий характер. У такому випадку вимога про визнання рішення незаконним може розглядатися як спосіб захисту порушеного цивільного права за ст. 16 ЦК України та пред`являтися до суду для розгляду в порядку цивільного або господарського судочинства, якщо фактично підґрунтям і метою пред`явлення такої позовної вимоги є оспорювання цивільного права особи, що виникло в результаті та після реалізації рішення суб`єкта владних повноважень.

Окрім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.11.2019 у справі № 906/392/18 зробила такий правовий висновок: "Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, які спричинені рішенням, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їхньої посадової або службової особи, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язані з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів у відповідності до положень статті 21 ЦК України".

Отже, суть позовних вимог в кінцевому результаті зводиться до конкуренції майнових прав на конкретну земельну ділянку, з одного боку - позивача, а з іншого боку - Підприємства об`єднання громадян експлуатаційно-виробниче підприємство "Учбово-спортивна база "Закарпаття" Всеукраїнського фізкультурно-спортивного товариства "Колос" агропромислового комплексу України, яке відповідно до Відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно є постійним користувачем земельної ділянки з кадастровим номером :01:016:0174.

Таким чином, спір хоч і пов`язаний із оцінкою повноважень суб`єкта владних повноважень, проте визначальним є існування постійного права користування на цю земельну ділянку, що виключає можливість розгляду цієї справи за правилами адміністративного судочинства.

Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені у постановах Верховного Суду від 07.09.2022 у справі №560/35/21, від 14.12.2020 у справі № 580/1282/20 та від 06.10.2020 у справі 580/3779/19.

Отже, спір у цій справі не є публічно правовим, а пов`язаний з правом цивільним на земельну ділянку і з урахуванням суб`єктного складу сторін має вирішуватися за правилами господарського судочинства.

Пунктом 2 частини 2 статті 183 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

З огляду на викладене вище, суд вважає за необхідне закрити провадження у даній справі, оскільки цю справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Згідно з приписами частини 2 статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала суду про закриття провадження у справі може бути оскаржена.

На підставі викладеного, керуючись статтями 181, 183, 238, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача 1 про закриття провадження в адміністративній справі задовольнити.

Провадження у справі №260/707/23 за позовом Берегівської міської ради Закарпатської області до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, Підприємства об`єднання громадян експлуатаційно-виробничого підприємства "Учбово-спортивна база "Закарпаття" всеукраїнського фізкультурно-спортивного товариства "Колос" агропромислового комплексу України про скасування запису про державну реєстрацію земельної ділянки, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу Мирончук Оксана Василівна - закрити.

Роз`яснити позивачу, що розгляд даної справи віднесено до юрисдикції господарських судів.

Копію ухвали направити (надати) учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 256 КАС України, та може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а в разі проголошення в судовому засіданні вступної та резолютивної частини ухвали - протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного рішення.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 08.05.2023 року, після виходу судді з відпустки.

СуддяС.А. Гебеш