Справа № 520/1377/23
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2023-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

20 квітня 2023 року № 520/1377/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Білової О.В.,

за участю секретаря судового засідання Походенко А.І.,

за участю представників: позивача - Яковлева Є.В., відповідача - Супрун Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТАЛАРИА ТРЕЙД" (вул. Маршала Батицького, буд. 8, оф. 1, м. Харків, 61038, ) до Одеської митниці, утвореної на правах відокремленого структурного підрозділу Державної митної служби України (вул. Липи Івана та Юрія, буд. 21А, м. Одеса, Одеська область, 65078, ) про визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

1. ІСТОРІЯ СПРАВИ

1.1. Короткий зміст позовних вимог:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТАЛАРИА ТРЕЙД" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Одеської митниці, утвореної на правах відокремленого структурного підрозділу Державної митної служби України, в якому просить суд:

- Визнати протиправними та скасувати:

2.1. рішення про коригування митної вартості товару № UA500500/2022/200425/2 від 30.12.2022 року та картку відмови № UA500500/2022/001520 від 30.12.2022 року;

2.2. рішення про коригування митної вартості товару № UA500500/2022/200423/2 від 30.12.2022 року та картку відмови № UA500500/2022/001517 від 30.12.2022 року;

2.3. рішення про коригування митної вартості товару № UA500500/2022/200424/2 від 30.12.2022 року та картку відмови № UA500500/2022/001518 від 30.12.2022 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Декларантом було подано до Одеської митниці, утвореної на правах відокремленого структурного підрозділу Державної митної служби України:

1. 26.12.2022 року електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 22UA82U8 для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту;

2. 26.12.2022 року електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 22UA83U7 для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

3. 28.12.2022 року електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 22UA27U0 для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

Відповідачем було відмовлено у митному оформленні вищезазначених митних декларацій, винесені картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також рішення про коригування митної вартості товару. Позивач вважає, що надав всі документи на підтвердження обраного декларантом методу визначення митної вартості за ціною договору, проте відповідачем не надано їм належну оцінку.

1.2. Процесуальні дії суду

Ухвалою суду від 30.01.2023 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 28.02.2023.

14.02.2023 відповідачем подано відзив на адміністративний позов, який долучено до матеріалів справи.

28.02.2023 позивачем подано відповідь на відзив, яку долучено до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою суду від 14.03.2023 закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 11.04.2023.

1.3. Короткий зміст відзиву на позов та відповіді на відзив.

Відповідач в наданому до суду відзиві в обґрунтування заперечень проти позову зазначив, що під час здійснення Одеською митницею митного контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача, та перевірки документів, поданих декларантом до митниці на підтвердження митної вартості товарів разом з митними деклараціями (МД) № 22UA83U7 від 26.12.2022; № 22UA27U0 від 28.12.2022; № 22UA82U8 від 26.12.2022, було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанту та обґрунтовано у графі 33 Рішень про коригування митної вартості товарів № UA500500/2022/200423/2 від 30.12.2022, № UA500500/2022/200424/2 від 30.12.2022, № UA500500/2022/200425/2 від 30.12.2022.

По МД № 22UA83U7 від 26.12.2022, 22UA27U0 від 28.12.2022, № 22UA82U8 від 26.12.2022: 1) відповідно до пп. в) п.2 ч.10 ст.58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. 2) У інвойсі ZRTC-0216E-2022 від 16.09.2022 вказані умови поставки CPT Odessa, що суперечить умовам поставки, вказаним у експортній декларації.

Представник позивача не погодився з позовними вимогами та направив до суду відповідь на відзив, в якій зазначив, що доводи Відповідача щодо наявності розбіжностей у поданих Позивачем документах є хибними, підлягають відхиленню, а спірні рішення та картки відмови визнанню протиправними та скасуванню. Позивачем подано Відповідачу абсолютно всі необхідні та наявні документи, в тому числі ті, що передбачені ч. 2 ст. 53 МК України, і такі документи не містять розбіжностей, ознак підробки, та навпаки, містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості та ціни.

Представник позивача Яковлев Є. В. в судовому засіданні позов підтримав, просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві.

Представниця відповідача Супрун Д.В. - в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, посилаючись на правомірність прийнятих рішень та доводи, викладені у відзиві.

2. ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

30.10.2018 року між Товариством з обмеженою відповідальністю ТАЛАРИА ТРЕЙД (покупець) та ZOHRA RICE ENTERPRISES (продавець) укладено контракт №30102018.

До Контракту укладено Додаткову угоду № б/н від 28.12.2019 року, Додаткову угоду № б/н від 30.12.2020 року та Додаткову угоду № б/н від 05.11.2021 року.

Пунктом 1 Контракту визначено, що: …Продавець продає, а покупець купляє IRRI-6 рис…, поставка якого буде здійснюватися окремими партіями відповідно до специфікацій, виставлених за заявкою Покупця, згідно з правилами ІНКОТЕРМС-2010 та умовами даного контракту.

Пунктом 2 Контракту визначено, що Постачання товару за даним Контрактом здійснюється відповідно до правил ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і погоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару та зазначаються в рахунку-фактурі (інвойсі). При цьому продавець бере на себе зобов`язання виконати послуги з митного оформлення, необхідні для вивозу покупцем з території країни Продавця Товару, продаж якого є предметом даного Контракту.

Всі зобов`язання, включаючи банківські, комісійні, податки та митні платежі, що мали місце на території Продавця та пов`язані з виконанням даного Контракту мають бути сплачені Продавцем.

Всі зобов`язання, включаючи банківські, комісійні, податки та митні платежі, що мали місце на території Покупця (порт розвантаження, місце призначення) та пов`язані з виконанням даного Контракту мають бути сплачені Покупцем.

Пунктом 5 Контракту встановлено: Ціна на товар, що постачається за даним контрактом, встановлюється в Доларах США та вказується в рахунку-фактурі до кожної партії товару (згідно з правилами ІНКОТЕРМС-2010). Загальна сума контракту визначається загальною сумою товара, поставленого по контракту. Товар буде відвантажуватися декількома партіями».

Декларантом позивача для здійснення митного оформлення товару до Одеської митниці подані митні декларації (МД) № 22UA83U7 від 26.12.2022; № 22UA27U0 від 28.12.2022; № 22UA82U8 від 26.12.2022.

Для підтвердження заявленої митної вартості товару разом з митними деклараціями (МД) № 22UA83U7 від 26.12.2022; № 22UA27U0 від 28.12.2022; № 22UA82U8 від 26.12.2022 позивачем подані документи, які зазначені у графі 44 МД.

Так до митних декларацій № 22UA82U8 від 26.12.2022, № 22UA27U0 від 28.12.2022; № 22UA82U8 від 26.12.2022 на підтвердження заявленої митної вартості товару, яка становить за кожною МД 16200,00 доларів США, разом із деклараціями було подано ідентичні пакети документів:

1. Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 16.09.2022 року.

2. Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № ZRTC-0216E-2022 від 16.09.2022 року.

3. Автотранспортна накладна (Road consignment note) № б/н від 21.10.2022, № 354, 355 від 21.10.2022 року.

4. Сертифiкат про походження товару (Certificate of origin).

5. Митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів.

6. Рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA-2022, № КТ-UA-2022, № КТ-UA-2022 від 23.12.2022 року.

7. Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у випадках митного огляду, що здійснюється при виконанні митних формальностей під час митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації) № UA500500/2022/039550, № UA500500/2022/039549 від 12.11.2022 року, № UA500500/2022/039548 від 10.11.2022.

8. Картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 23.12.2022 та від 27.12.2022.

9. Платіжне доручення №146 від 05.10.2022 року.

10. Платіжне доручення № 148 від 06.10.2022 року.

11. Платіжне доручення № 155 від 11.10.2022 року.

12. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № б/н від 16.09.2022 року.

13. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 995 від 26.12.2022 року.

14. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 28.12.2019 року.

15. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 30.12.2020 року.

16. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 05.11.2021 року.

17. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 30102018 від 30.10.2018.

18. Договір про надання послуг митного брокера № 03/12-18 від 03.12.2018.

19. Заява декларанта або уповноваженої ним особи, у вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари не є генетично модифікованим організмом або продукцією, виробленою із застосуванням генетично-модифікованих організмів № б/н від 16.09.2022.

20. Інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, зґенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі).

21. Інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, зґенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі).

22. Доручення № 04 від 04.01.2022 року.

23. Комерційна пропозиція № б/н від 16.09.2022 року.

24. Сертифікат здоров`я № ZRTC/0216E/22 від 16.09.2022 року (з перекладом).

25. Акт про взяття проб (зразків) товарів від 12.11.2022 року.

26. Копія митної декларації країни відправлення № KPPE-SB-56890 від 16.09.2022.

26.12.2022 та 28.12.2022 відповідно щодо вказаних МД відповідачем направлено позивачу повідомлення № 395859, 395860, 396420 ідентичного змісту, в яких зазначалося, що у зв`язку з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а саме:

1) відповідно до пп.в) п.2 ч.10 ст.58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням.

2) У інвойсі № ZRTC-0216E-2022 від 16.09.2022 вказані умови поставки CPT Odessa, що суперечить умовам поставки вказаним у експортній МД.

З огляду на вищевикладені розбіжності, відсутність всіх відомостей, які підтверджують складові митної вартості товарів, відповідно до вимог частини третьої статті 53 МКУ відповідачем запропоновано позивачу надати (за наявності) протягом 10 календарних днів такі додаткові документи:

виписку з бухгалтерської документації; каталоги, прейскуранти (прайс- листи) фірми - виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовленіспеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; експортну декларцію країни відправлення з пееркладом на українську мову.

Додатково декларанта повідомлено про те, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленою ним митної вартості товарів.

29.12.2022 Позивачем на повідомлення Відповідача направлено відповіді ідентичного змісту щодо трьох спірних МД, в яких зазначено:

у відповідях № 29/12/22-14, 29/12/22-19, 29/12/22-25 що до електронної митної декларації було надано Контракт, інвойс № ZRTC-0216E-2022 від 16.09.2022 року, а також додатково надано лист продавця № ZRTC-0216E-2022-1 від 16.09.2022 року на підтвердження факту того, що вартість упаковки, вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, включені у вартість товару. Стосовно умов поставки у відповіді зазначено, що Відповідачу було надано копію митної декларації країни відправлення № KPPE-SB-56890 від 16.09.2022 року, відповідний CMR (№ 355 від 21.10.2022 року, № 354 від 21.10.2022 року, б/н від 21.10.2022) та інвойс № ZRTC-0216E-2022 від 16.09.2022 на підтвердження, що умовою поставки є CPT Одеса;

у відповіді № 29/12/22-15, 29/12/22-20, 29/12/22-25 що до електронної митної декларації було надано платіжні доручення № 146 від 05.10.2022 року, № 148 від 06.10.2022 року, № 155 від 11.10.2022 року;

у відповіді № 29/12/22-16, 29/12/22-21, 29/12/22-26 що до електронної митної декларації було надано копію прайс-листа № б/н від 16.09.2022 року;

у відповіді № 29/12/22-17, 29/12/22-22, 29/12/22-27 що до електронної митної декларації було надано висновок про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, № 995 від 26.12.2022 року;

у відповіді №29/12/22-18, 29/12/22-23, 29/12/22-28 що до електронної митної декларації було надано копію митної декларації країни відправлення № KPPE-SB-56890 від 16.09.2022 року, яка є уніфікованим документом, переклад якого на законодавчому рівні не вимагається.

30.12.2022 відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA500500/2022/200425/2 та картку відмови № UA500500/2022/001520 від 30.12.2022 року; рішення про коригування митної вартості товару № UA500500/2022/200423/2 від 30.12.2022 року та картку відмови № UA500500/2022/001517 від 30.12.2022 року; рішення про коригування митної вартості товару № UA500500/2022/200424/2 від 30.12.2022 року та картку відмови № UA500500/2022/001518 від 30.12.2022 року.

В обґрунтування вказаних рішень про коригування митної вартості товарів відповідачем зазначено, що: «у зв`язку з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а саме:

1) відповідно до пп.в) п.2 ч.10 ст.58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням.

2) У інвойсі ZRTC-0216E-2022 від 16.09.2022 вказані умови поставки CPT Odessa, що суперечить умовам поставки вказаним у експортній МД. З огляду на вищевикладені розбіжності, відсутність всіх відомостей, які підтверджують складові митної вартості товарів, відповідно до вимог частини третьої статті 53 МКУ запропоновано надати (за наявності) протягом 10 календарних днів такі додаткові документи:

виписку з бухгалтерської документації; каталоги, прейскуранти (прайс- листи) фірми - виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; експортну декларацію країни відправлення з перекладом на українську мову. Згідно з пунктом 6 ст. 53 МКУ декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. 29.12.2022 декларантом ТОВ Таларія трейд було надіслано листи, якими повідомлено митний орган, що всі документи вже надані та інших додаткових документів надаватися не буде. Отже, декларантом не подані усі документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МКУ, розбіжності не спростовано.

Згідно з частиною 2 статті 58 МКУ метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/ або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при обчисленні.

Відповідно до частини 3 статті 58 МКУ у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ.

Відповідно до п.1 статті 59 МКУ у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 МКУ, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

У митного органу відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними товарами, тому відповідно до статті 59 МКУ неможливо застосувати метод за ціною договору щодо ідентичних товарів. В митному органі відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами, тому відповідно до статей 59, 60 МКУ неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних (аналогічних) товарів.

Відповідно до статей 62, 63 МКУ методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки в митному органі відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів.

Відповідно до п.1 статті 64 МКУ у разі, якщо митну вартість товарів не можна визначити шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів буде визначена, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ) за резервним методом. За результатом проведеної консультації між митним органом та декларантом було обрано метод визначення митної вартості другорядний: резервний метод. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС та встановлено, що рівень митної вартості є більшим та становить по товару №1-1,02 дол. США/кг. (МД від 03.10.2022 № UA500500/2022/35361 від 26.11.2022 № UA 500530/2022/7685), ніж заявлено декларантом 0,6 дол. США/кг».

У зв`язку з прийняттям митним органом вказаних рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови, з метою випуску товару у вільний обіг у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 та ч. 2 ст. 263 МК України, декларант з урахуванням коригувань подав нові митні декларації ІМ 40 ДТ МД № 23UA27U0, ІМ 40 ДТ МД № 23UA03U4, ІМ 40 ДТ МД № 23UA01U6 та додатково сплатив різницю між сумами платежів, нарахованих згідно з митною вартістю, визначеною Декларантом, та митною вартістю, визначеною митним органом.

Позивач не погоджується зі спірними рішеннями, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

3. ПОЗИЦІЯ СУДУ

3.1. Релевантні джерела права

Відповідно до частини 1 ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини 1 ст. 50 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 ст. 52 глави 8 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 глави 8 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частина 2 ст. 53 МК України визначає, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини 2 статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина 3 ст. 54 МК України).

Пунктом 2 частини 4 ст. 54 МК України передбачено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана.

Відповідач зазначає, що за результатами розгляду поданих позивачем разом з митною декларацією митним органом було встановлено, що зазначені декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а саме щодо включення до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, вартості упаковки або вартості пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, а також суперечності між умовами поставки CPT Odessa, вказаним у інвойсі ZRTC-0216E-2022 від 16.09.2022, та умовам поставки, вказаним у експортній МД.

Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту визначені ст. 57 МК України. Згідно даної статті такими методами є: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 2-3 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно з ч.ч. 4-5 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно з ч. 10 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Відповідно до ч.ч. 2-7 ст. 59 МК України при застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

Незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті.

Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

У разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 5 7 частини десятої статті 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці в таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними ідентичними товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.

У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо ідентичних товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать Законам України і є сумісними з відповідними приписами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

3.2. Оцінка доводів учасників справи і поданих до суду доказів

Враховуючи вимоги нормативних приписів, які регулюють спірні правовідносини, предмет доказування у даній справі охоплює як підстави незастосування відповідачем методу визначення митної вартості за ціною договору, так і обґрунтованість обрання певного резервного методу та порядок розрахунку митної вартості імпортованого товару.

При цьому у митного органу повинні бути наявними обґрунтовані причини для витребування додаткових документів, ненадання яких унеможливлювало б визначення митної вартості товару, що ввозиться, саме за ціною договору (основний метод) відповідно до ст. 58 МК України.

Аналіз наведених норм Митного кодексу України дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, обов`язок декларанта подати протягом 10 календарних днів додаткові документи для визначення митної вартості товару виникає за наявності хоча б однієї з таких умов:

- документи, зазначені у частині другій ст. 53 МК України, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості,

- у документах, зазначених у частині другій ст. 53 МК України, наявні ознаки підробки;

- документи, зазначені у частині другій ст. 53 МК України, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів,

- документи, зазначені у частині другій ст. 53 МК України, не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Такі сумніви щодо митної вартості товару можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, тощо.

Як вбачається зі спірних рішень, підставою для коригування митної вартості та незастосування методу визначення митної вартості за ціною договору, визначеного позивачем, стала невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ у зв`язку з тим, що використана декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також у зв`язку з тим, що в поданих документах містяться розбіжності, також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанту та обґрунтовано у графі 33 Рішень про коригування митної вартості товарів від 30.12.2022 №№ UA500500/2022/200423/2, UA500500/2022/200424/2, UA500500/2022/200425/2.

Конкретизуючи зазначені підстави, відповідач у спірних рішеннях зазначив, що:

1) відповідно до пп. в) п.2 ч.10 ст.58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. 2) У інвойсі ZRTC-0216E-2022 від 16.09.2022 вказані умови поставки CPT Odessa, що суперечить умовам поставки, вказаним у експортній декларації.

Аналізуючи наведені митним органом підстави прийняття спірних рішень, судом встановлено такі обставини.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі інвойсу ZRTC-0216E-2022 від 16.09.2022 та декларації країни відправлення KPPE-SB-56890 позивачем ввезено товар рис у мішках по 25 кг за трьома митними деклараціями: МД № 22UA82U8 від 26.12.2022, МД № 22UA83U7 від 26.12.2022, МД № 22UA27U0 від 28.12.2022 загальною вагою 81.000 мт, за ціною 600 дол. США за МТ, загальна вартість 48600 дол. США.

За умовами укладеного контракту (пункт 2), постачання товару за даним Контрактом здійснюється відповідно до правил ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і погоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару та зазначаються в рахунку-фактурі (інвойсі). При цьому продавець бере на себе зобов`язання виконати послуги з митного оформлення, необхідні для вивозу покупцем з території країни Продавця Товару,продаж якого є предметом даного Контракту. Всі зобов`язання, включаючи банківські, комісійні, податки та митні платежі, що мали місце на території Продавця та пов`язані з виконанням даного Контракту мають бути сплачені Продавцем. Всі зобов`язання, включаючи банківські, комісійні, податки та митні платежі, що мали місце на території Покупця (порт розвантаження, місце призначення) та пов`язані з виконанням даного Контракту мають бути сплачені Покупцем.

Відтак, положеннями контракту визначено, що всі зобов`язання, які мали місце на території Покупця, включаючи такі зобов`язання в порту розвантаження, та пов`язані з виконанням даного Контракту, мають бути сплачені Покупцем. Вказані умови контракту свідчать про відсутність обов`язку продавця нести витрати на доставку товару з порту Констанца.

Згідно наданого до матеріалів справи інвойсу, який також подавався до митних декларацій, умовами поставки значиться CPT Одеса, порт розвантаження Констанца, в той же час, згідно з даною декларацією країни відправлення KPPE-SB-56890 умови поставки зазначено СРТ, країна призначення Румунія, Порт розвантаження: КОНСТАНЦА, місце доставки: КОНСТАНЦА, РУМУНІЯ.

Згідно прас-листа продавця від 16.09.2022 ціна товару визначена на умовах поставки CPT Одеса в сумі 600 дол. США за МТ.

Суд зазначає, що термін СРТ Інкотермс 2010, означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Це означає, що покупець бере на себе всі ризики чи втрати ушкодження товару, як і інші витрати після передачі товару перевізнику. Під словом перевізник розуміється будь-яка організація, яка на підставі договору перевезення бере на себе зобов`язання забезпечити самому чи організувати перевезення товару по залізниці, автомобільним, повітряним, морським і внутрішнім водним чи іншим транспортом чи комбінацією цих видів транспорту.

З декларації країни відправлення вбачається, що постачальник на умовах СРТ оплатив витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого в декларації пункту призначення, а саме КОНСТАНЦА, РУМУНІЯ, які включені в ціну товару.

В той же час, в інвойсі ZRTC-0216E-2022 від 16.09.2022 зазначено умови поставки: СРТ Одеса, при цьому загальна вартість на умовах СРТ Одеса також складає 48600 дол. США.

Посилання позивача на надані СМR, які стосуються перевезення виключно з порту КОНСТАНЦА, РУМУНІЯ та підтверджують перевезення товару автомобільним транспортом (автомобілями-тягачами/причепами з державними номерами з реєстрацією в Україні: НОМЕР_1 / НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 / НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 / НОМЕР_6 ), не доводять правильність обраного декларантом методу визначення ситної вартості, оскільки в Інвойсі визначено спосіб перевезення - морським транспортом.

Отже, доказів включення до договірної вартості витрат на транспортування товару з порту КОНСТАНЦА, РУМУНІЯ, до місця ввезення товару на митну територію України, як того вимагає ч. 10 ст. 58 МКУ, позивачем не надано.

Суд зазначає, що різниця в пунктах призначення, зазначених в умовах поставки на умовах СРТ, безпосередньо впливає на визначення митної вартості, оскільки є визначальною для визначення складових митної вартості, а саме наявності підстав для включення до неї витрат на транспортування товару до митного кордону України.

З огляду на викладене, витрати на доставку товару з порту КОНСТАНЦА, РУМУНІЯ до місця ввезення на митну територію України мали бути обґрунтовані позивачем, однак відповідних документів щодо такої вартості до митних органів надано не було, та такі витрати не додані до митної вартості декларантом.

Суд також не бере до уваги посилання позивача на підтвердження включення до договірної вартості вартості упаковки, пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, на лист продавця № ZRTC-0216E-2022-1 від 16.09.2022, в якому продавцем зазначено, що: «згідно зі статтею 4 Контракту № 30102018 від 30.10.2018 року вказуємо, що вартість упаковки, пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, включено до вартості товару», з огляду на те, що прас-лист продавця із зазначенням ціни, яка відповідає договірній на ввезену партію товару, не містить будь-яких вказівок щодо пакування товару. При цьому у пакувальному листі та інвойсі зазначено про упаковку товару в мішки по 25 кг.

Відтак, у поданих до митного оформлення документах наявні розбіжності щодо включення до договірної вартості вартості упаковки, пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, які не можуть бути усунуті наданням листа постачальника, оскільки не підтверджує порядок формування такої вартості, її складових.

Відтак, суд погоджується з доводами відповідача, що в поданих документах містяться розбіжності щодо того, на яких умовах сторонами визначену ціну партії товару вартістю 48600 дол. США, а також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

З огляду на зазначене, суд вважає, що наявність обґрунтованих сумнівів митного органу щодо правильності визначення митної вартості, з урахуванням неусунення таких сумнівів за результатом митних консультацій з декларантом, є достатньою підставою для невизнання митної вартості, заявленої позивачем у митних деклараціях та застосування другорядного методу.

Відповідно до частини 3 статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також, згідно частини 6 статті 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Суд зазначає, що Верховний Суд неодноразово наголошував на правовій позиції (постанови від 14.06.2022 у справі №809/257/17, від 05.05.2022 у справі №2040/6019/18,від 13.08.2020 у справі №815/3451/16), яка полягає у тому, що право митниці витребувати додаткові документи у декларанта з метою вчинення наступних дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товарів, пов`язане з наявністю у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості декларантом. При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, сумніви митного органу є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Судом встановлено, що вищезазначені приписи норм Закону митним органом виконані.

Відповідно до частини другої статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до частини третьої статті 58 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

На запит відповідача позивачем документів, зокрема, щодо ідентичних або подібних товарів надано не було, з огляду на що, митний орган не мав об`єктивної можливості застосувати другорядні методи, зокрема: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості, з огляду на те, що в митному органі відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами, тому відповідно до статей 59, 60 МКУ неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних (аналогічних) товарів.

Щодо застосування методу на основі віднімання та додавання вартості суд зазначає, що в ході судового розгляду судом встановлено, що методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки в митному органі відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів.

З аналізу тексту рішення відповідача судом встановлено, що митним органом Відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21 195 (далі - Правила № 598), у графі 33 Рішення про коригування митної вартості "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначено причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Зазначено про невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу, зазначено послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Крім того, вказано про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 кодексу та результати проведеної консультації.

Частинами 1, 2 ст. 64 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, які встановлюють порядок визначення митної вартості з використанням резервного методу, передбачено, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митна вартість оцінюваних товарів визначена з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.

Відповідачем в спірному рішенні зазначено посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у зв`язку з визначенням митної вартості відповідно до положень статті 64 Митного кодексу України із зазначенням ціни товару, взятої для розрахунку митної вартості.

3.3. Висновки за результатами розгляду справи

Оцінивши під час розгляду справи документи, які подавались позивачем до митного оформлення товарів, суд приходить до висновку, що через наявні суперечності у відповідача виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої декларантом митної вартості, які не були усунуті в ході консультацій.

Так, подані додатки до МД не є такими, що підтверджують в повному обсязі складові заявленої митної вартості, оскільки подані ТОВ "Талария Трейд" як до митниці, так і до суду, документи містять розбіжності щодо умов поставки товару та розмежування обов`язків сторін стосовно витрат на транспортування, що впливає на повноту включення до митної вартості товару усіх обов`язкових її складових, які відповідно до ч. 10 статті 58 Митного кодексу України повинні додаватись до ціни товару, якщо не були до неї включені.

Зазначені Одеською митницею порушення щодо не підтвердження включення до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, вартості упаковки або вартості пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням також не спростовуються наданими позивачем документами.

Отже, твердження позивача, що ним було надано вичерпний перелік документів, які стосуються митної вартості товару та безпідставність витребування митним органом у процесі проведення консультації додаткових документів не відповідають вимогам чинного законодавства, оскільки судовим розглядом підтверджено, що інспекторами з митного оформлення запропоновано надати документи згідно з нормою ст. 53 МК України на підставі висновку про те, що подані до митного оформлення документи містять розбіжності та не містять всіх даних для застосування першого методу визначення митної вартості.

За приписами ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

З огляду на встановлені в ході розгляду справи обставини, суд приходить до висновку про обґрунтованість прийняття відповідачем оскаржуваних рішень та, як наслідок, відсутність підстав для їх скасування.

На підставі викладеного, в задоволенні позову належить відмовити.

Керуючись ст.ст. 19, 241-247, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ТАЛАРИА ТРЕЙД" - відмовити.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складено 04.05.2023.

Суддя Білова О.В.