Справа № 580/4038/22
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2023-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/4038/22 Суддя (судді) першої інстанції: Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Парінова А.Б.,

суддів: Беспалова О.О.,

Грибан І.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області, як відокремленого підрозділу ДПС України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08 листопада 2022 року по справі за адміністративним позовом Приватного сервісного підприємства «Ньютон» до Головного управління ДПС у Черкаській області, як відокремленого підрозділу ДПС України про скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу, -

ВСТАНОВИВ :

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулося приватне сервісне підприємство "Ньютон" (надалі - позивач) з позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області як відокремленого підрозділу ДПС України (надалі - відповідач), в якому просило суд: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 16.12.2021 № в частині нарахування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної від 30.06.2019 №5854 в розмірі 79282,14 грн та податкової накладної від 30.06.2019 №5851 в розмірі 9 564,77 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що помилково подав на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкові накладні від 30.06.2019 №5854 та №5851. Дана помилка була виправлена шляхом подання розрахунків коригування, які прийняті та зареєстровані контролюючим органом. Позивач вважає, що факт реєстрації в ЄРПН помилкових податкових накладних з порушенням граничних строків, встановлених пунктом 201.20 статті 201 Податкового кодексу України не може бути підставою для застосування до нього штрафних санкцій.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 08 листопада 2022 року адміністративний позов задоволено повністю:

- визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 16.12.2021 № в частині нарахування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної від 30.06.2019 №5854 в розмірі 79 282, 14 грн та податкової накладної від 30.06.2019 №5851 в розмірі 9 564,77 грн;

- стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області (вул. Хрещатик, 235, м. Черкаси, 18002, ) на користь приватного сервісного підприємства "Нютон" (вул. Смілянська, 131, м. Черкаси, 18008, ) судовий збір у розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) гривня 00 копійок.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій, зазначаючи про неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права, просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовано тим, що за результатами камеральної перевірки виявлено, що у розрахунках коригування кількісних і вартісних показників від 16.07.2019 №2212 та №2211, складених до податкових накладних від 30.06.2019 №5854 та №5851 зазначено умовний код причини коригування - "103" (повернення товару або авансових платежів). Тобто, вищезазначений умовний код причини коригування зазначається у випадку повного повернення суми попередньої оплати (авансу) товарів/послуг чи повернення залишку сум попередньої оплати (авансу) товарів/послуг. В зв`язку з тим, що позивач у розрахунках коригування зазначив причину коригування код "103" та в описі (номенклатурі) зазначив "Товари в асортименті" не можливо підтвердити факт помилкової реєстрації податкових накладних від 30.06.2019 №5854 та №5851. У зв`язку з викладеним відповідач виніс податкове повідомлення-рішення від 16.12.2021 №. За вказаних обставин відповідач просив у задоволенні даного адміністративного позову.

Позивач заперечує проти апеляційної скарги відповідача у повному обсязі з підстав зазначених у письмовому відзиві на апеляційну скаргу та зазначає, що рішення суду першої інстанції прийнято у відповідності до вимог законодавства.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що Приватне сервісне підприємство "Ньютон" виписало податкові накладні від 30.06.2019 №5854 та №5851 і зареєструвало їх в Єдиному реєстрі податкових накладних 16.07.2019 на неплатників ПДВ (ІПН 00) на загальну суму 4756928,51 грн. (в т.ч. ПДВ - 792821,42 грн,) і 573886, 12 грн. (в т.ч. ПДВ - 95647,69 грн.).

В подальшому позивачем складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 16.07.2019 за №2212, яким скореговано в сторону зменшення суму податкового зобов`язання за податковою накладною від 30.06.2019 за №5854. Даний розрахунок коригування зареєстровано в ЄРПН - 18.07.2019, реєстраційний номер - . Позивачем складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 16.07.2019 за №2211, який скореговано в сторону зменшення суму податкового зобов`язання за податковою накладною від 30.06.2019 за №5851. Даний розрахунок коригування зареєстровано в ЄРПН - 18.07.2019, реєстраційний номер - .

Причиною коригування позивачем зазначено - код "103" (повернення товару або авансових платежів).

Листом від 18.07.2019 вих. №133 позивач повідомив відповідача про факт помилкової реєстрації податкових накладних від 30.06.2019 №5854 та №5851.

Співробітниками Головного управлінням ДПС у Черкаській області проведено камеральну перевірку щодо порушення граничних строків реєстрації податкових накладних, платником податків Приватного сервісного підприємства "Ньютон".

За результатом перевірки контролюючим органом складено акт від 16.11.2021 №8978/23-00-18-0507/24354040 (надалі - акт перевірки).

Під час перевірки контролюючим органом встановлено, що позивач несвоєчасно зареєстрував податкові накладні та/або розрахунки коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: №5612 від 30.04.2019, кількість днів затримки реєстрації - 41, сума штрафних санкцій - 6,32 грн; №5867 від 30.06.2019р, кількість днів затримки реєстрації - 11, сума штрафний санкцій - 20, 92 грн; №8623 від 31.10.2019, кількість днів затримки реєстрації - 35, сума штрафний санкцій - 36,97 грн.; №12377 від 10.12.2019, кількість днів затримки реєстрації - 31, сума штрафних санкцій - 22,17 грн.; №5854 від 30.06.2019, кількість днів затримки реєстрації - 1, сума штрафних санкцій - 79282,14 грн; №5851 від 30.06.2019, кількість днів затримки реєстрації - 1, сума штрафних санкцій - 9564,77 грн; № 5850 від 30.06.2019, кількість днів затримки реєстрації - 1, сума штрафних санкцій - 150,44 грн; №5870 від 30.06.2019, кількість днів затримки реєстрації - 612, сума штрафних санкцій - 111,81 грн; №55715 від 28.01.2020, кількість днів затримки реєстрації - 4, сума штрафних санкцій - 1322,67 грн., загальна сума штрафних санкцій становить 90518,21 грн.

На підставі висновків акту перевірки контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення про застосування на позивача штрафу у сумі 90518,21 за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних.

Не погоджуючись з спірним податковим повідомлення - рішенням позивачем подано до Державної податкової служби України, за результатом розгляду скарги ДПС України прийнято рішення №8328/6/99-00-06-03-01-06, яким податкове повідомлення - рішення - залишено без змін, а скаргу позивача без задоволення.

Позивач не погоджуючись із податковим повідомлення - рішенням, звернувся з даним позовом до суду.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивач за помилково складену податкову накладну не повинен нести відповідальність на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 201.1. статті 201 Податкового кодексу України (надалі - ПК України)встановлено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абзацами 1-3 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Згідно з пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 цього Кодексу.

У разі реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної до початку проведення перевірки, предметом якої є дотримання вимог цього Кодексу щодо своєчасності реєстрації таких документів в Єдиному реєстрі податкових накладних, штрафні санкції, передбачені пунктом 120-1.2 цієї статті, не застосовуються.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з пункту 12-15 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

В Порядку не міститься визначення поняття "реєстрація податкової накладної". Натомість, за визначенням підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК ЄРПН - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Отже, в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.

Судом першої інстанції встановлено, а відповідачем не спростовано, що позивач склав податкові накладні від 30.06.2019 №5854 та №5851 та 16.07.2019 направив їх на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних.

Наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307 затверджено форму податкової накладної та Порядок заповнення податкової накладної (далі - Порядок №1307).

Відповідно до пункту 21 Порядку №1307 у разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної.

Розрахунок коригування складається особами, визначеними відповідно до пункту 1 цього Порядку.

Порядок складання розрахунку коригування та його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних аналогічний порядку, передбаченому для податкових накладних, крім випадків, передбачених цим Порядком.

У розрахунку коригування вказуються дата та номер податкової накладної, до якої вносяться зміни. У клітинках номера податкової накладної, що не заповнюються, нулі, прочерки та інші знаки чи символи не проставляються.

У разі складання розрахунку коригування з метою виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, у розрахунку коригування зазначаються виправлені дані.

Не допускається виправлення даних щодо дати складання податкової накладної та її порядкового номера.

У разі допущення помилки в реквізитах заголовної частини податкової накладної, зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка не заважає ідентифікувати здійснену операцію, постачальник (продавець) на дату виявлення такої помилки складає розрахунок коригування до податкової накладної, у якому всі правильно заповнені реквізити податкової накладної повторюються, а реквізит, у якому допущено помилку, заповнюється без помилок (пункт 22 Порядку №1307).

Наказом Міністерства фінансів України 17.09.2018 №763 "Про внесення змін до наказу Міністерства фінансів України від 31 грудня 2015 року №1307", серед іншого, доповнено Порядок заповнення податкової накладної пунктом 24 "У разі реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних двох і більше податкових накладних, складених на одну операцію з постачання товарів/послуг, постачальник (продавець) складає розрахунок(ки) коригування до податкової(их) накладної(их), зайво складеної(их) на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна, у такому порядку: у верхній лівій частині розрахунку коригування у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причин" зазначається тип причини 20, при цьому позначка "х" не проставляється; у заголовній частині розрахунку коригування у полі "до податкової накладної" зазначаються дата і номер податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна; в інформаційному полі "Інформаційні дані щодо складеної та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної" розрахунку коригування зазначаються дані щодо податкової накладної, правильно складеної та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних; в інформаційному полі "Інформаційні дані щодо складеного та зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна" розрахунку коригування зазначаються дані щодо розрахунку коригування, складеного до зайво складеної податкової накладної, яка зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних. Зазначене поле не заповнюється, якщо такий розрахунок коригування не складався.

Як вбачається з матеріалів справи, що позивачем складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 16.07.2019 за №2212, яким скореговано в сторону зменшення суму податкового зобов`язання за податковою накладною від 30.06.2019 за №5854. Даний розрахунок коригування зареєстровано в ЄРПН - 18.07.2019, реєстраційний номер - .

Позивач склав розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 16.07.2019 за №2211, який скореговано в сторону зменшення суму податкового зобов`язання за податковою накладною від 30.06.2019 за №5851. Даний розрахунок коригування зареєстровано в ЄРПН - 18.07.2019, реєстраційний номер - .

Таким чином, у межах спірних правовідносин позивач самостійно виявив та виправив допущену помилку до її виявлення податковим органом.

Про факт помилкової реєстрації податкових накладних від 30.06.2019 №5854 та №5851 позивач додатково повідомив відповідача листом від 18.07.2019 вих. №133.

Щодо зазначення позивачем у розрахунках коригування кількісних і вартісних показників від 16.07.2019 №2212 та №2211 коду причини коригування - "103" (повернення товару або авансових платежів), колегія суддів зазначає наступне.

Абзацом шостим пункту 23 Порядку №1307 передбачено, що Державна фіскальна служба України визначає умовні коди причин коригування, які платники податку зазначають у графі 2.1 розрахунку коригування, та забезпечує їх оприлюднення на власному офіційному веб-порталі для використання платниками податку під час складання розрахунків коригування відповідно до Податкового кодексу України.

Перелік кодів причин коригування, які можуть бути зазначені у графі 2.1 розділу Б розрахунку коригування Код причини, наведено в листі Державної фіскальної служби України від 27 листопада 2018 року № 36942/7/99-99-15-03-02-17, який розміщено на офіційному вебпорталі Державної податкової служби України (https://tax.gov.ua/podatki-ta-zbori/zagalnoderjavni-podatki/podatok-na-dodanu-vartist/listi/2018-rik/73136.html).

Відповідно до Переліку кодів причин коригування, які можуть бути зазначені у графі 2.1 розділу Б розрахунку коригування Код причини, умовний код причини коригування 103 має назву Повернення товару або авансових платежів.

При цьому умовний код причини коригування 103 (повернення товару або авансових платежів) вказується не тільки, якщо після оформлення та реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних відбувається повернення товару або передоплати. Із причиною коригування "Повернення товару або авансових платежів" можна також обнулити помилково виписану податкову накладну.

Відтак, посилання відповідача на неправомірність зазначення позивачем коду причини коригування - "103" (повернення товару або авансових платежів) колегія суддів вважає необґрунтованими.

Колегія суддів звертає увагу, що застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, передбаченої статтею 120-1 Податкового кодексу України, можливе лише за наявності його вини. У свою чергу, відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовлює протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від від 26.06.2018 у справі № 808/2127/17, від 12.02.2019 у справі № 802/2253/16-а та відповідно до частини 5 статті 242 КАС України, підлягає врахуванню судом при розгляді цієї справи.

Крім того, Верховним Судом сформовано позицію, яка викладена у постанові від 26.06.2018 у справі №813/4556/16 помилкове виписування податкової накладної не тягне за собою жодних наслідків, які передбачені пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.

З аналізу матеріалів справи та норм права, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач за помилково складену податкову накладну не повинен нести відповідальність на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що зміст апеляційної скарги є ідентичним відзиву на адміністративний позов, а отже, доводи, викладені заявником в апеляційній скарзі були предметом дослідження суду першої інстанції і не знайшли свого належного підтвердження під час розгляду апеляційної скарги.

Судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 240, 242-244, 250, 308, 311, 312, 315, 320, 321, 322, 325 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області, як відокремленого підрозділу ДПС України - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08 листопада 2022 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді О.О. Беспалов

І.О. Грибан