Справа № 500/268/23
Суддя: Подлісна Ірина Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/268/23

19 квітня 2023 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючої судді Подлісної І.М.

за участю:

секретаря судового засідання Паряк Тетяни Дмитрівни

позивача ОСОБА_1

представника відповідача Майка А.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області про визнання протиправним та скасування рішення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області (далі - Відповідач) № 103 від 29.12.2022 порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 .

Рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області №103 від 29.12.2022 вирішено притягнути ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку до дисциплінарної відповідальності та накласти на нього стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на один рік.

Позивач вважає, що вказане Рішення є неправомірним та підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 27.01.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання на 21.02.2023 о 11:30 год.

Ухвалою суду від 21.02.2023, постановленою в судовому засіданні, без виходу до нарадчої кімнати, відкладено розгляд справи на 14.03.2023 о 11:00 год. для підготовки до надання нових пояснень по справі.

На виконання вимог вказаної ухвали, 13.03.2023 КДКА Тернопільської області подано до суду відзив на позовну заяву. Заперечуючи проти позову, відповідач послався на те, що обставини викладені позивачем щодо неправомірного направлення скарги та повідомлення про початок перевірки на адресу: АДРЕСА_1 , спростовуються даними сайту https: //аdvokatura.хyz/lawуer/44433. Також, позивач не заперечує та надає докази того, що адреса « АДРЕСА_1 » належала адвокату ОСОБА_1 до 17.05.2022 року. На час дії воєнного стану відомості ЄРАУ про місцезнаходження адвоката є недоступними з міркувань безпеки.

Тобто, повідомлення було направлено на останню відому адресу адвоката. Окрім того, адвокат Русин А. С. у позовній заяві стверджує та обґрунтовує доказами, що в період з 17.07.2022 року по 08.01.2023 року перебував за кордоном. Відтак, в будь-якому випадку будучи відсутнім не мав можливості взяти участь у розгляді дисциплінарної справи щодо нього.

Також, наведені позивачем обставини того, спростовуються тим, що адвокат Русин А. С. все таки отримав оскаржуване рішення 19.01.2023 року, яке було надіслане засобами поштового зв`язку саме на адресу « АДРЕСА_1 ». У будь-якому випадку позивач мав можливість отримувати йому адресовану кореспонденцію.

Слід зазначити, що зі змісту копії Ухвали судді Чортківського районного суду Тернопільської області по справі №598/1958/17 від 23.09. 2022 року щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 , останньому ставиться в вину, що адвокат Русин А. С., будучи захисником обвинуваченого ОСОБА_2 у кримінальному провадженні внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000203 від 26 червня 2017 року відповідно до ордеру серії ТР № 026179 від 10.01.2018 на надання правової допомоги (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 648 від 09 вересня 2011 року), у судові засідання 29 квітня 2022 року, 27 червня 2022 року, 23 серпня 2022 року, 23 вересня 2022 року захисник Русин А.С. не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_2 повідомив, що захисник Русин А.С. на зв`язок з ним не виходив, йому невідомо, де він на даний час перебуває.

Такі встановлені обставини стали підставою кваліфікувати дії адвоката, що полягали у недотриманні вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, виконуючи функцію захисника в суді, а також, здійснення професійної діяльності в суді недобропорядно, вчинення дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Тобто, адвокат був обізнаним, що Чортківським районним судом Тернопільської області розглядається справа, у якій він є захисником, а тому його обов`язком було цікавитись датами призначення розгляду справи в період з квітня 2022 року по вересень 2022 року.

Відповідач зауважив, що адвокат в період з 17.07.2022 року по 08.01.2023 року перебував за кордоном, а відтак повинен був попередити суд про таку обставину його відсутності, як він зазначає «у службовому відрядженні».

Такі дії кваліфіковані, як порушення ст. ст. 42, 44 Правил адвокатської етики затверджених Звітно-виборчим з`їздом адвокатів України від 09 червня 2017 року, зі змінами затвердженими З`їздом адвокатів України від 15 лютого 2019 року, що є систематичним порушенням Правил адвокатської етики вчиненні повторно протягом року.

Також, відповідач зауважив, що у позовній заяві адвокат не спростовував таких обставин, не наводить причин відсутності у судових засіданнях, а також не наводить причин, які стали перешкодою виконання ним обов`язку цікавитись датами призначення розгляду справи в період з квітня 2022 року по вересень 2022 року та обов`язку попередити суд про таку обставину його відсутності, як він зазначає перебування «у службовому відрядженні». Тому цю обставину слід оцінювати в розумінні того, що адвокат не наводить аргументів, які спростовують висновки ДП КДК щодо вчиненого дисциплінарного правопорушення.

На підставі наведеного, представник відповідача просив в задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 14.03.2023, постановленою в судовому засіданні, без виходу до нарадчої кімнати, згідно ч.7, 8 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) оголошено перерву до 19.04.2023 о 11:00 год.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити з мотивів наведених у позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні адміністративний позов не визнав з підстав, викладених у відзиві на позов, просив у його задоволенні відмовити повністю.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивач адвокат Русин А.С. здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №648, виданого Тернопільською обласною КДК від 09.09.2011 року.

19.01.2023 р. ОСОБА_1 , у поштовому відділенні було одержано рекомендований лист, від Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області, що знаходиться за адресою: м. Тернопіль, вул. Кн. Острозького, 10. В даному листі було присутнє рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області за № 103 від 29.12.2022 року. З даного рішення вбачається, що Кваліфікаційно- дисциплінарна комісія адвокатури Тернопільської області розглянувши у відкритому засіданні дисциплінарну справу порушену за копією ухвали судді Чортківського районного суду Тернопільської області по справі 598/1958/17 від 23.09.2022 року, і вирішила притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накласти на нього стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 1 рік.

Вважаючи рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області №103 від 29.12.2022 необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року №5076-VI (далі - «Закон»).

Відповідно до пунктів 1-2 частини першої статті 1 Закону адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом;

адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Пунктом 1 частини першої статті 21 Закону визначено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, зокрема, дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Дисциплінарну відповідальність адвокатів регламентує Розділ VI указаного Закону.

Відповідно до статті 33 Закону адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Частина першою-другою статті 34 зазначеного Закону передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Частиною другою статті 35 Закону визначено, що адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки (частина перша статті 36 Закону).

Згідно із частиною першою статті 36 Закону право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Відповідно до статті 37 Закону дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Статтею 38 зазначеного Закону визначено, що заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Відповідно до частини третьої статті 38 Закону заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Частиною першою статті 39 цього Закону визначено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

За приписами частини другої статті 39 Закону рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду (частина третя статті 39 Закону).

Відповідно до частини першої статті 40 Закону дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Згідно із частиною другою статті 40 Закону розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Статтею 41 Закону визначено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Частина перша статті 42 Закону передбачає, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Згідно із частиною п`ятою статті 50 Закону до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.

З метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів, було прийнято Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України 30 серпня 2014 року №120.

Відповідно до пункту 13 Положення №120 адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 18 Положення №120 передбачено, що не підлягають розгляду і повертаються повторні заяви (скарги) до однієї і тієї ж кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від одного і того ж заявника (скаржника) з одного і того ж питання, якщо перша заява (скарга) вирішена по суті; заяви (скарги), подані до неналежної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, а також заяви (скарги) осіб, визнаних судом недієздатними.

Згідно із пунктом 21 Положення №120 заява (скарга), яка відповідає вимогам до заяви (скарги) і може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

Приписами пункту 30 Положення №120 передбачено, що заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках.

Відповідно до пункту 34 Положення №120 рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Строк на оскарження до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути поновлено за рішенням цієї Комісії згідно заяви скаржника про поважність причин його пропуску.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення, адвокат Русин А.С., який будучи захисником обвинуваченого ОСОБА_2 у кримінальному провадженні внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000203 від 26 червня 2017 року відповідно до ордеру серії ТР №026179 від 10.01.2018 на надання правової допомоги (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 648 від 09 вересня 2011 року), у судові засідання 29 квітня 2022 року, 27 червня 2022 року, 23 серпня 2022 року, 23 вересня 2022 року захисник Русин А. С. не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_2 повідомив, що захисник Русин А. С. на зв`язок з ним не виходив, йому невідомо, де він на даний час перебуває. Відповідно до ст. 324 КПК України, якщо причина неприбуття адвоката в судове засідання є неповажною, суд порушує питання про відповідальність адвоката, який не прибув, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати його до дисциплінарної відповідальності.

Резолютивна частина ухвали Чортківського районного суду Тернопільської області по справі №598/1958/17 від 23.09.2022 року містить вимогу про повідомлення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області щодо вжиття заходів реагування з метою забезпечення виконання захисником обвинуваченого ОСОБА_2 адвокатом Русин А.С. своїх процесуальних обов`язків, встановлених законодавством України та вирішення питання про відповідальність адвоката ОСОБА_1 .

Супровідний лист судді містить вимогу про вжиття заходів реагування до адвоката з метою належного виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

Перевірка за скаргою проводилась Головою дисциплінарної палати КДКА Тернопільської області. Судом встановлено, що відповідачу було направлено скаргу та повідомлення про початок перевірки на адресу: АДРЕСА_1 , а неправомірність направлення на дану адресу позивача спростовуються даними сайту https: //аdvokatura.хyz/lawуer/44433. Також, позивач не заперечує та надає докази того, що адреса « АДРЕСА_1 » належала адвокату ОСОБА_1 до 17.05.2022 року.

Так, Рада адвокатів Тернопільської області своїм листом №10 від 21.02.2023 повідомила позивача про задоволення його заяви про внесення змін в Єдиний реєстр адвокатів України від 16.05.2022 щодо внесення в Єдиний реєстр адвокатів України відомостей адреси робочого місця адвоката ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_2 .

Однак, суд зазначив, що на час дії воєнного стану відомості ЄРАУ про місцезнаходження адвоката є недоступними з міркувань безпеки.

Тобто, повідомлення було направлено на останню відому адресу адвоката. Окрім того, адвокат Русин А.С. у позовній заяві стверджує та обґрунтовує доказами, що в період з 17.07.2022 року по 08.01.2023 року перебував за кордоном. Відтак, в будь-якому випадку будучи відсутнім не мав можливості взяти участь у розгляді дисциплінарної справи щодо нього.

Також, наведені позивачем обставини того, спростовуються тим, що адвокат Русин А.С. все таки отримав оскаржуване рішення 19.01.2023 року, яке було надіслане засобами поштового зв`язку саме на адресу « АДРЕСА_1 ». У будь-якому випадку позивач мав можливість отримувати йому адресовану кореспонденцію.

Судом встановлено, що зі змісту копії Ухвали судді Чортківського районного суду Тернопільської області по справі №598/1958/17 від 23.09. 2022 року щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 , останньому ставиться в вину, що адвокат Русин А.С., будучи захисником обвинуваченого ОСОБА_2 у кримінальному провадженні внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000203 від 26 червня 2017 року відповідно до ордеру серії ТР № 026179 від 10.01.2018 на надання правової допомоги (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 648 від 09 вересня 2011 року), у судові засідання 29 квітня 2022 року, 27 червня 2022 року, 23 серпня 2022 року, 23 вересня 2022 року захисник Русин А.С. не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_2 повідомив, що захисник Русин А.С. на зв`язок з ним не виходив, йому невідомо, де він на даний час перебуває.

Такі встановлені обставини стали підставою кваліфікувати дії адвоката, що полягали у недотриманні вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, виконуючи функцію захисника в суді, а також, здійснення професійної діяльності в суді недобропорядно, вчинення дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Тобто, адвокат був обізнаним, що Чортківським районним судом Тернопільської області розглядається справа, у якій він є захисником, а тому його обов`язком було цікавитись датами призначення розгляду справи в період з квітня 2022 року по вересень 2022 року.

Відповідач зауважив, що адвокат в період з 17.07.2022 року по 08.01.2023 року перебував за кордоном, а відтак повинен був попередити суд про таку обставину його відсутності, як він зазначає «у службовому відрядженні».

Такі дії кваліфіковані, як порушення ст. ст. 42, 44 Правил адвокатської етики затверджених Звітно-виборчим з`їздом адвокатів України від 09 червня 2017 року, зі змінами затвердженими З`їздом адвокатів України від 15 лютого 2019 року, що є систематичним порушенням Правил адвокатської етики вчиненні повторно протягом року.

Також, відповідач зауважив, що у позовній заяві адвокат не спростовував таких обставин, не наводить причин відсутності у судових засіданнях, а також не наводить причин, які стали перешкодою виконання ним обов`язку цікавитись датами призначення розгляду справи в період з квітня 2022 року по вересень 2022 року та обов`язку попередити суд про таку обставину його відсутності, як він зазначає перебування «у службовому відрядженні». Тому цю обставину слід оцінювати в розумінні того, що адвокат не наводить аргументів, які спростовують висновки ДП КДК щодо вчиненого дисциплінарного правопорушення.

Відомості про виконання вимог ст. 33, 44 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України 30 серпня 2014 року № 120, зі змінами і доповненнями (далі Положення №120), відсутні.

29 грудня 2022 року дисциплінарна палата КДКА Тернопільської області, розглянувши у правомочному складі дисциплінарну справу порушену за копією ухвали судді Чортківського районного суду Тернопільської області по справі №598/1958/17 від 23.09.2022, за наслідками перевірки і висновків довідки прийняла рішення №103 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку, кваліфікованого як недотримання принципу законності у відносинах з судом та принципу чесності та порядності під час здійснення професійної діяльності в суді, та накладення на нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк 1 рік.

Отже, дисциплінарне провадження завершується прийняттям одного з двох можливих рішень КДКА, а саме: про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності або про закриття дисциплінарної справи.

Законом передбачена процесуальна можливість оскарження адвокатом та/або особою, яка подала дисциплінарну скаргу рішення регіональної КДКА як до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі також - «ВКДКА»), так і до суду.

Так, частиною восьмою статті 50 Закону визначено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Більше того, право сторони, яка не згодна з рішенням КДКА, не обмежене процедурою його оскарження спочатку до ВКДКА, а вже потім до суду. Тож суб`єкт вправі обирати орган оскарження на власний розсуд.

У випадку оскарження рішення КДКА до ВКДА Закон передбачає види процесуальних рішень, які вона вправі ухвалити. А саме, частиною п`ятою статті 52 указаного Закону визначено, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право:

1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін;

2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;

3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення;

4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Тобто, Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» пов`язує процесуальну можливість направлення дисциплінарної справи на новий розгляд із рішенням ВКДКА, тобто у разі оскарження рішення КДКА саме до цього органу адвокатського самоврядування.

З огляду на викладене суд не приймає до уваги посилання представника відповідача на те, що суд вправі прийняти рішення про скасування рішення КДКА Тернопільської області із зобов`язанням повторно розглянути дисциплінарну справу позивача, оскільки останній, як спосіб захисту порушеного його права обрав звернення безпосередньо до суду.

Тож, з огляду на те, що законодавець не визначив повноважень КДКА здійснювати повторний розгляд справи у разі скасування попереднього її рішення у судовому порядку, такі твердження відповідача є безпідставними.

У відповідності до ст. 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» обрання виду дисциплінарного стягнення відноситься до дискреційних повноважень колегіального органу, який при прийнятті відповідного рішення враховує обставини вчинення проступку, його наслідки, особу адвоката та інші обставини.

Аналогічна правова позиція вказана у постанові Верховного Суду від 01 листопада 2019 року по справі №1340/3748/18.

Отже, здобувши право на зайняття адвокатською діяльністю, позивач взяв на себе обов`язок неухильно дотримуватися Правил адвокатської етики, порушення яких встановлено уповноваженим органом.

З урахуванням зазначеного, суд не знаходить підстав вважати застосоване до позивача Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Тернопільської області стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на один рік таким, що явно не відповідає характеру вчиненого дисциплінарного проступку.

Так, відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Правила адвокатської етики та Присяга адвоката вимагають від осіб, що прийняли таку вести високоморальний та правомірний спосіб життя не тільки під час виконання професійних обов`язків, а й у приватному житті.

Аналіз положень зазначених Закону та Правил свідчить, що особа, приймаючи присягу адвоката, бере на себе зобов`язання неухильно дотримуватися Правил адвокатської етики, які, в свою чергу, регламентують підвищені, порівняно з пересічним громадянином, вимоги до її поведінки не тільки під час виконання безпосередньо професійних обов`язків, а й у приватному житті. Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 04.09.2019 у справі № 826/1520/15.

При цьому судом встановлено, що фактично позивач був обізнаний щодо наявності відносно нього дисциплінарного провадження, а його повідомлення про розгляд справи за старою адресою його місцязнаходження не позбавило його права бути присутнім під час розгляду справи та давати свої пояснення.

Судом встановлено, що адвокат Русин А. С. отримав оскаржуване рішення 19.01.2023 року, яке було надіслане засобами поштового зв`язку саме на адресу « АДРЕСА_1 », а відтак його твердження про те, що зміна ним адреси здійснення ним адвокатської діяльності за іншою адресою унеможливила його участь у прийняття відповідачем рішення щодо нього є безпідставною.

З огляду на вказане, враховуючи висновок суду про правомірність оскаржуваного рішення, підстави для визнання протиправним та скасування його, відсутні.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини третьої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Суд також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах "Салов проти України" (заява №65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява №63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява №4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити повністю.

Відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Повний текст судового рішення складено після виходу головуючої судді у справі з основної щорічної відпустки, в порядку черговості.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В позові ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області про визнання протиправним та скасування рішення №103 від 29.12.2022 р. відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 25 квітня 2023 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- ОСОБА_1 (місцезнаходження/місце проживання: АДРЕСА_3 , код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 );

відповідач:

- Дисциплінарна палата Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області (місцезнаходження/місце проживання: вул. Острозького, 10,м. Тернопіль,46025, код ЄДРПОУ/РНОКПП 25693808).

Головуючий суддя Подлісна І.М.