Справа № 520/10269/22
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2023-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

02 травня 2023 року № 520/10269/22

Харківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Лариси Мар`єнко, розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника генерала поліції третього рангу Тимошко В. від 11.10.2022 року №45 про застосування до поліцейського ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказ генерала поліції третього рангу Тимошко В. від 28.10.2022 року №521 о/с про звільнення поліцейського ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції на підставі п.6 ч.1 ст.77 ЗУ "Про Національну поліцію";

- поновити на службі в поліції на посаді поліцейського ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 з 29.10.2022 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу поліцейському ГУНП в Харківській області майору поліції ОСОБА_1 з 29.10.2022 по дату винесення судом рішення про поновлення на роботі по даній справі;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області понесені ОСОБА_1 судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 12000 грн;

- звернути рішення суду до негайного виконання в частині поновлення на службі майора поліції ОСОБА_1 на посаді поліцейського Головного управління Національної поліції в Харківській області та стягнення середнього заробітку в межах суми стягнення за один місяць на користь ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не погоджується з наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 11.10.2022 року №45 про застосування дисциплінарного стягнення та наказ від 28.10.2022 року №521 о/с про звільнення його зі служби в Національній поліції України, вважає його такими, що прийняті з порушенням встановленого порядку щодо його прийняття та порушують його права, є необґрунтованими та незаконними, а тому підлягають скасуванню. Вказує, що невихід на роботу мав місце у зв`язку з окупацією військовослужбовцями Російської Федерації території місця проживання та несення служби позивача та неможливістю безпечної евакуації з смт.Козача Лопань.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.12.2022 відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України, та запропоновано відповідачу надати відзив на позов. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачу - заперечення протягом п`яти календарних днів з моменту отримання відповідних документів.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана відповідачу до електронного кабінету через систему "Електронний суд", що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Представник відповідача О.Гвоздецька, надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що відповідач у спірних правовідносинах діяв в межах чинного законодавства. Майор поліції ОСОБА_1 з період з 27.02.2022 до 10.10.2022 для проходження служби не прибув, поважних причин відсутності на службі не повідомив, самостійно не цікавився про спосіб несення служби, в умовах воєнного стану обрав пасивну поведінку, перечекав тим самим активну фазу бойових дій, чим показав повне нехтування та зневажання своїм статусом та посадою поліцейського, своїх службових обов`язків, що є грубим порушенням службової дисципліни та абсолютно дискредитує позивача як поліцейського.

Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Оскільки на території м.Харкова з 24.02.2022 ведуться активні бойові дії, суд розглядає справу за наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Також, представником позивача до позову додано заяву, в якій останній просив поновити строк звернення до суду, посилаючись на отримання від відповідача за адвокатським запитом матеріалів службової перевірки та оскаржуваного наказу лише 07.11.2022 року.

Відповідно до положень частин 1 та 2 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 вказаної вище статті).

Згідно частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Законом України від 15.03.2022 №2123-ХІ "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану" доповнено Дисциплінарний статут Національної поліції розділом V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану", який набув чинності з 01.05.2022 року.

Відповідно до частини 4 статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Предметом позову є правомірність прийняття відповідачем наказу про накладення дисциплінарного стягнення від 11.10.2022 та наказу про звільнення позивача з публічної служби та поновлення його на службі від 29.10.2022. Судом з матеріалів службового розслідування встановлено, що спірний наказ направлявся позивачу месенджером Telegram, проте доказів отримання вказаного повідомлення матеріали справи не містять. За таких підстав слід дійти висновку, що позивач був ознайомлений з наказом про звільнення з моменту отримання листа Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП від 07.11.2022 №до535аз/41/14/01-2022 на адвокатський запит представника позивача.

З позовною заявою до суду через систему "Електронний суд" представник позивача звернувся 21.11.2022 (заява зареєстрована судом 22.11.2022 за вх.№01-12/50739/22).

Відповідно до ч.1 ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно з положеннями ч.1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Приймаючи до уваги викладе, а також обставини, викладені представником позивача на обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку звернення, суд вважає за можливе визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом та поновити його.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Оскільки на території м.Харкова з 24.02.2022 ведуться активні бойові дії, суд розглядає справу за наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем обставини, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Позивач ОСОБА_1 , з 14.08.1996 перебуває на службі в ОВС України, а з 07.11.2015 - в органах Національної поліції України.

З 02.01.2021 обіймав посаду інспектора СРПП ВП №3 ХРУП №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 27.09.2022 №1224 "Про призначення та проведення службового розслідування" призначено провести службове розслідування за обставинами, викладеними у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Харківській області полковника поліції Тюніна В.І. від 22.09.2022 за вих.№1034/119-15/01-2022 відносно поліцейських ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області (а.с.78).

10.10.2022 начальником ГУНП в Харківській області полковником поліції В.Тимошко затверджено висновок службового розслідування, згідно з яким комісія ухвалила за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог ч.1 ст.8, п.1, 2 ч.1 ст.18, п.24 ч.1 ст.23, ч.2 ст.24 Закону України "Про Національну поліцію", ч.2 ст.19 Конституції України, п.1, 2, 8, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.2 абзацу 1 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 №242, п.1 наказу ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 №818 до поліцейського ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 10.10.2022 №575 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог ч.1 ст.8, п.1, 2 ч.1 ст.18, п.24 ч.1 ст.23, ч.2 ст.24 Закону України "Про Національну поліцію", ч.2 ст.19 Конституції України, п.1, 2, 8, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.2 абзацу 1 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 №242, п.1 наказу ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 №818 до поліцейського ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 28.10.2022 №521о/с відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України звільнено майора поліції ОСОБА_1 /0082935/, який перебуває у розпорядження головного управління Національної поліції в Харківській області, з 28.10.2022, з виплатою компенсації за невикористану щорічну чергову оплачувану відпустку за період з 01.01.2022 по 28.10.2022 у кількості 34 діб.

Вважаючи оскаржувані накази відповідача про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби протиправними та необґрунтованими, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами спору, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), Законом України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 (далі - Порядок №893).

Відповідно до ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно ч.1 ст.23 Закону №580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань зокрема бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом (частина 1 статті 24 Закон №580-VIII).

Частиною 2 ст.24 Закону №580-VIII визначено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Відповідно до ч.1 ст.64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Згідно з частинами 1 та 2 статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст.18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського, з-поміж іншого, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції (п.1, 2, 4, 8, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч.2 ст.14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

За вимогами абзаців другого та третього пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 (далі Правил етичної поведінки) під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Згідно з ч.10 ст.14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок проведення службових розслідувань в органах поліції, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення станом на час виникнення спірних правовідносин визначався Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 (далі - Порядок №893).

Пунктом 2 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до п.4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з п.7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч.1 ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 1 статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно з ч.2, 3 ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Отже, підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення дисциплінарних проступків, зокрема, невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Судом встановлено, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення із служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у безпідставній відсутності на службі без поважних причин з 27.02.2022 по 10.10.2022, не взяв участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпечення та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, а також вчинив інші дисциплінарні проступки, що виразились у порушенні вимог ч.1 ст. 8, п.1, 2 ч.1 ст.18, п.24 ч.1 ст.23, ч.2 ст.24 Закону України "Про Національну поліцію", ч.2 ст.19 Конституції України, п.1, 2, 8, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.2 абзацу 1 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 №242, п.1 наказу ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 №818.

З матеріалів справи встановлено, що до ГУНП в Харківській області від начальника УГІ ГУНП в Харківській області полковника поліції Тюніна В.О. надійшла доповідна записка від 27.09.2022 за вих.№1034/119-15/01-2022 про те, що з 28.02.2022 по теперішній час інспектор реагування патрульної поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_1 безпідставно відсутній на службі без поважних причин та не виконував свої службові обов`язки.

З висновку службового розслідування від 10.10.2022 встановлено, що 29.04.2022 слідчим відділом ВП №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області були внесені відомості до ЄРДР за №0000187 за фактом відсутності будь-якої інформації про місце знаходження інспектора СРПП ВП №3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 станом на 28.04.2022 та розпочато кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч.1 ст.115 КК України (з додатковою кваліфікацією - безвісті відсутня особа).

Наказом ГУНП в Харківській області від 06.05.2022 №236 о/с, відповідно до вимог п.4 ч. 1 ст.67 Закону України "Про Національну поліцію", майора поліції ОСОБА_1 зараховано у розпорядження ГУНП в Харківській області, звільнивши з посади інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області, з 28.04.2022 до встановлення його місцезнаходження або до дня набрання законної сили рішенням суду про визнання його безвісно відсутнім чи оголошення померлим.

Відповідно до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточені (блоковані) станом на 10.08.2022, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 25.04.2022 №75 (у редакції наказу зазначеного Міністерства від 17.08.2022 №188) до такого переліку віднесено Дергачівську міську територіальну громаду Харківської області.

Згідно з довідкою ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 06.10.2022 за №4558/119-77/01/06-2022, даний підрозділ обслуговує території Малоданилівської, Дергачівської та Солоницівської територіальних громад. До складу Дергачівської міської територіальної громади входить селище Козача Лопань, Харківського району Харківської області, яке 11.09.2022 було звільнено від окупації підрозділами НГУ та ЗСУ.

Таким чином, до 11.09.2022 на території с. Козача Лопань Дергачівської міської територіальної громади Харківської області несення служби поліцейськими, які залишалися на непідконтрольній України території, не надавалось можливим.

26.09.2022 до відділення поліції №2 (с.Краснопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області від оператора служби "102" надійшло повідомлення про те, що цього ж дня о 15.21 до фільтраційного табору у с.Краснопілля Сумського району Сумської області прибув поліцейський ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_1 , який перетнув державний кордон України з території РФ.

27.09.2022 слідчим відділом ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області прийнято рішення про закриття кримінального провадження №0000187 на підставі п.2 ч.1 ст.284 (за відсутністю складу кримінального правопорушення) КПК України.

Під час проведення службового розслідування був опитаний майор поліції ОСОБА_1 , пояснив, що з 24 по 28 лютого 2022 року він знаходився на службі у м.Харкові. 24.02.2022 у приміщенні відділу поліції №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області йому був виданий пістолет Макарова, який за ним не закріплений, без магазинів та набоїв до нього. Даний факт був зафіксований відповідальним за озброєння у ВП №3 ХРУП №3 ОСОБА_2 . За отримання вказаної зброї він ніде не розписався. Табельну вогнепальну зброю, закріплену за ним, він не отримував за вказівкою свого керівництва. 28.02.2022 він, перебуваючи у м.Дергачі, передав свою зброю (пістолет Макарова) поліцейському ВП №3 ХРУП №3 ОСОБА_3 та доповів про це ОСОБА_2 . Службове посвідчення та спецжетон ОСОБА_1 сховав у м.Дергачі, потім взяв своїх синів та виїхав за місцем мешкання до с.Козача Лопань. Під час слідування до вказаного села він бачив ворожу техніку окупантів без особового складу.

28.02.2022 він доїхав до с.Козача Лопань, яке на той час не було ще окуповано, щоб зібрати особисті речі, грошові збереження та документи, але в цей день ОСОБА_1 не виїхав із селища. Наступного дня він дізнався, що на відстані 3 км від с.Козача Лопань збройні сили РФ встановили блок-пости та заборонили виїзд населення із селища. Під час знаходження на тимчасово окупованій території за місцем його мешкання представники окупаційної влади: "СОБР", "Росгвардія", "ЛДНР" проводили обшуки, під час яких у нього вилучили мисливську рушницю ІЖ-43 та однострій поліцейського. Тричі його затримували та утримували у "підвалі", розташованого на залізничній станції у сел. Козача Лопань, але мету даного затримання йому не повідомляли. Вийти на службу у нього не було можливості, оскільки він знаходився на тимчасово окупованій території. Грошове забезпечення отримував, але не в повному обсязі. Факт співпраці з окупаційною владою, ОСОБА_1 категорично заперечив.

Опитаний в ході службового розслідування ОСОБА_4 (син позивача) пояснив, що з 2019 року він разом зі своїм батьком ОСОБА_1 (поліцейським у відділі поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області) та своєю дівчиною - ОСОБА_5 мешкали в смт. Козача Лопань, Харківського району Харківської області. Вранці 24.02.2022 вони знаходилися вдома за вказаною адресою, коли розпочалося незаконне вторгнення на територію України збройних сил РФ. Цього ж дня батько, будучи поліцейським, за командою "Тривога" виїхав до відділу поліції. 27.02.2022 ОСОБА_1 повернувся додому у с. К.Лопань. На той час у селищі вже перебували військові Російської Федерації. На його запитання щодо евакуації до м.Харкова, ОСОБА_1 відповів, що треба очікувати команди про евакуацію. ОСОБА_4 зазначив, що місцеві мешканці виїздили з населеного пункту у бік Росії через КПП "Гоптівка", а деякі через с.Прудянка та с.Слатино Харківського району Харківської області, які на той час були підконтрольні Україні, у бік м.Харкова. Вказана можливість виїзду з смт. Козача Лопань зберігалась протягом одного тижня (приблизно до 06.03.2022). Окупаційна влада будь-яких перешкод щодо евакуації місцевого населення з с. К.Лопань не вчиняла. Після цього, окупантами на всіх виїздах із селища були встановлені блокпости, що обмежило пересування громадян у селищі. З 27.02.2022 по 06.03.2022 він та його батько ОСОБА_1 не скористались вищевказаною можливістю залишити селище і виїхати на підконтрольну територію України або до РФ для подальшого повернення на Україну. Бажання у ОСОБА_1 повертатися на підконтрольну територію України не було.

Також ОСОБА_4 пояснив, що життя під окупацією його батька задовольняло, оскільки, він постійно вживав алкогольні напої, вчиняв сварки. Факт співпраці його батька з окупаційною владою, ОСОБА_4 категорично заперечив, але батько спілкувався з представниками ворожої влади "Администрация временно освобожденных территорий": з ОСОБА_6 , нібито займав вищу посаду у вказаній установі, та з начальником "Народної дружини", прізвище він не запам`ятав. Крім цього, батько під час окупації підтримував тісний зв`язок з його матір`ю - ОСОБА_7 , яка працювала на окупантів в зазначеній адміністрації та до її обов`язків входило розподіл гуманітарної допомоги від російської влади для населення. Функціональні обов`язки як поліцейського Національної поліції України, його батько не виконував.

З пояснень ОСОБА_4 встановлено, що в ніч з 10 на 11 вересня 2022, він разом з членами його родини та батьком у супроводі військової ворожої техніки, у складі автомобільної колони виїхали з с. Козача Лопань через КПП "Гоптівка" до м.Бєлгород РФ. 16.09.2022 ОСОБА_4 залишив батька, який за його словами планував залишитись проживати у м.Бєлгород, та разом з дівчиною поїхав на територію України через КПП "Колотіловка" РФ, що межує з Сумською областю. Цього ж дня він перетнув державний кордон України та опинився у с.Краснопілля Сумської області. У подальшому прибув до м.Харкова. Також у своїх поясненнях додав, що батька 5 разів вивозили до "підвалу", але про зміст розмов його з військовими "ЛДНР" останній не розповідав. Його утримували у "підвалі" протягом однієї трьох годин. Видимих тілесних ушкоджень на його тілі після його повернення додому, він не бачив.

Крім того, під час проведення службового розслідування свої пояснення надали поліцейські ВП№3 ХРУП №3: інспектор капітан поліції ОСОБА_8 та поліцейський старший сержант ОСОБА_9 , що здійснювали поліцейську діяльність в с.Слатино, відповідно до яких приблизно у період з 27.02.2022 до 15.03.2022 через блок-пост с.Цупівка був вільний проїзд всіх бажаючих безперешкодно виїхати з с.Козача Лопань до м.Харкова

Опитаний поліцейський СРПП ВП №3 ХРУП №3 старший сержант поліції ОСОБА_10 пояснив, що з 27.02.2022 до 22.03.2022 він здійснював поліцейську діяльність на території Прудянської громади спільно зі старостою ОСОБА_11 . За цей період часу від громадян усні заяви за фактом перешкоджання виїзду з с. Козача Лопань, йому не надходили.

Опитані поліцейські СРПП ВП №3 ХРУП №3 старший сержант поліції ОСОБА_12 та старший сержант поліції ОСОБА_13 пояснили, що їх родини мешкали у тимчасово окупованому с. Козача Лопань. Місцеві мешканці, бажаючи залишити даний населений пункт, записувались на чергу для евакуації в окупаційній владі, що розміщувалась у селищній раді. Евакуація місцевого населення до РФ відбувалась централізовано 2-3 рази на місяць.

Опитаний начальник СРПП ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_14 пояснив, що з 24.02.2022 він виконував обов`язки начальника СРПП зазначеного підрозділу, оскільки безпосередній його керівник знаходився на лікарняному. Цього ж дня весь особовий склад прибув до підрозділу за сигналом "Тривога" та за наказом керівництва всі виїхали до м.Харків, де продовжили патрулювання на Південному вокзалі. Несли службу позмінно. В його підпорядкуванні перебував майор поліції ОСОБА_1 . Приблизно 27.02.2022 вказаний поліцейський змінився після добового чергування та виїхав за місцем мешкання до с.Козача Лопань, звідки вже на службу не вийшов. У ході телефонної розмови ОСОБА_1 повідомив йому, що у нього немає можливості виїхати до м.Харкова. З 28 лютого 2022 року ОСОБА_1 більше не виходив на зв`язок та не повідомляв про місце свого знаходження. За даним фактом СВ ВП № 3 ХРУП №3 були внесені відомості до ЄРДР №0000187 з поміткою як безвісті відсутній ОСОБА_1 06.05.2022 даного поліцейського було зараховано у розпорядження ГУНП в Харківській області. За час служби у ВП № 3 ХРУП № 3 майор поліції ОСОБА_1 зарекомендував себе посередньо, оскільки допускав порушення службової дисципліни та законності, не завжди робив висновки щодо своєї поведінки поза службою.

Таким чином, дисциплінарною комісією було встановлено, що з 27.02.2022 до 06.03.2022 зберігалась можливість безперешкодного виїзду за межі с.Козача Лопань на підконтрольну Україні територію, а в подальшому вказана можливість евакуації через державний кордон пункт пропуску "Гоптівка" до РФ та повернення до України. А тому пояснення майора поліції ОСОБА_1 з приводу неможливості евакуюватися з тимчасово окупованої території РФ на підконтрольну територію України та приступити до виконання своїх службових обов`язків не розцінені такими як "поважність відсутності на службі в період воєнного стану", оскільки станом на 01.05.2022 поліцейські ГУНП в Харківській області виконали наказ про евакуацію в безпечне місце та на сьогодні несуть службу на підконтрольній України території. В свою чергу, майор поліції ОСОБА_1 навпаки продовжував жити на тимчасово окупованій території та 10.09.2022 перед звільненням с.Козача Лопань силами ЗСУ у супроводі окупаційної влади виїхав до м. Бєлгород РФ, де перебував протягом 15 діб до 26.09.2022.

Так, позивачем не заперечується та обставина, що він у період з 28.02.2022 по 10.10.2022 був відсутній на службі.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та триває на момент розгляду даної адміністративної справи.

У зв`язку з чим, Міністерство внутрішніх справ України зокрема в особі Національної поліції України, яка є структурним підрозділом зобов`язано запровадити та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Відповідно до вимог наказу Національної поліції України від 08.04.2022 №242 "Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану", усім працівникам підрозділів Національної поліції України установлено шестиденний робочий тиждень та відмінено вихідний день суботу і святкові дні. Крім цього поліцейським заборонений виїзд за кордон (окрім виняткових причин).

Вищевказані вимоги поліцейський ОСОБА_1 не виконав, також у робочі дні, а саме з 28.02.2022 по 10.10.2022 був відсутній на службі без поважних причин.

Також позивач порушив внутрішній розпорядок дня поліцейських, державних службовців та працівників підрозділів ГУНП в Харківській області, затверджений наказом ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 №818.

Суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 5 Дисциплінарно статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу (ч.2 ст.5 Дисциплінарного статуту).

Згідно частини 5 статті 5 Дисциплінарного статуту, виконання поліцейським злочинного або явно незаконного наказу, а також невиконання правомірного наказу тягнуть за собою відповідальність, передбачену цим Статутом та законом.

Отже, відповідно до статті 5 Дисциплінарного статуту, на поліцейських покладено зобов`язання неухильно та у визначений строк точно виконувати накази керівника, а невиконання правомірного наказу тягнуть за собою відповідальність, передбачену цим Статутом та законом.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що виїхати на неокуповану військами РФ територію він не мав можливості.

При цьому, суд зазначає, що дійсно запровадження воєнного стану, наявність бойових дій на території України, створює загрозу для життя та здоров`я людей, які перебувають на території України.

Разом з тим, позивач погодившись проходити службу в поліції добровільно погодився на усі ризики пов`язані з проходженням такої служби, як і взяла на себе зобов`язання мужньо і вправно служити народу України, але фактично на даний час взяті на себе обов`язки не виконував.

З приводу тверджень позивача, що він був позбавлений надати будь-які пояснення під час проведення службового розслідування, оскільки його не було викликано в установленому порядку для участі у засіданні комісії з проведення службового розслідування, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 Дисциплінарного статуту НПУ, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються.

Відповідно до частини 1, 2 статті 27 розділу V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану" Дисциплінарного статуту НПУ, під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення. У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації. Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника. Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення. Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.

Разом з тим, в матеріалах адміністративної справи містяться пояснення позивача, надані Головному управлінню Національній поліції в Харківській області від 27.09.2022 (а.с.81), що нівелює твердження представника позивача про неоповіщення ОСОБА_1 про хід службового розслідування. Отже, твердження позивача в частині порушення процедури проведення відносно нього службового розслідування є безпідставними та такими, що не знайшли свого підтвердження.

З огляду на вищевказане, суд доходить висновку, що вчинений позивачем дисциплінарний проступок є суттєвим, оскільки він полягає не лише у не виконанні, а і у самоусуненні від виконання службових обов`язків, невиході на службу, неможливості використання позивача на службі в умовах воєнного стану, коли існує велика потреба у правоохоронних органах.

Верховний Суд в постанові від 02.10.2018 у справі №815/4463/17 зазначив, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Міністерство внутрішніх справ України, зокрема, в особі Національної поліції України, яка є структурним підрозділом, зобов`язано запровадити та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Згідно з вимогами статті 17 Закон України "Про правовий режим воєнного стану", органи державної влади України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, громадські об`єднання, а також громадяни зобов`язані сприяти діяльності військового командування та військових адміністрацій у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану на відповідній території.

Позивачем не заперечувалось складання присяги на вірність Українському народові, передбаченої статтею 64 Закону України "Про Національну поліцію", відповідно до якої поліцейський, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягав вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до п.24 частини 1 статті 23 Закону України "Про Національну поліцію", поліція відповідно до покладених на неї завдань: бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Згідно з частиною 2 статті 24 Закону України "Про Національну поліцію", у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії РФ проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що дисциплінарна комісія під час службового розслідування відносно ОСОБА_1 повно встановила та з`ясувала обставини події та правомірно притягнула позивача до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у відсутності на службі без поважних причин з 28.02.2022 по 10.10.2022, тим самим скоївши прогули, в порушенні вимог ч.1 ст.8, п.1, 2 ч.1 ст.18, п.24 ч.1 ст.23, ч.2 ст.24 Закону України "Про Національну поліцію", ч.2 ст.19 Конституції України, п.1, 2, 8, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.2 абзацу 1 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 №242, п. 1 наказу ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 №818.

Враховуючи порушення, які були встановлені дисциплінарною комісією та відображені у висновку службового розслідування Головним управлінням Національної поліції в Харківській області, правомірно видано наказ від 11.10.2022 №545 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказ від 28.10.2022 №521 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію".

Суд вважає, що у спірних правовідносинах відповідачем не порушено прав позивача, протилежного судовим розглядом не встановлено, а позивачем не доведено.

Стосовно іншої частини позовних вимог суд зазначає, що оскільки останні є похідними від першої позовної вимоги, то з огляду на висновки суду у даній справі задоволенню також не підлягають.

Правилами ч.1 та ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст.2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 247, 250, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд.5, м.Харків, 61002, ) про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території м.Харків та Харківської області, повний текст рішення складено 02 травня 2023 року.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО