Справа № 520/2235/22
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2023-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

18 квітня 2023 року № 520/2235/22

Харківський окружний адміністративний суд

у складі: головуючого судді - Білової О.В.,

за участю секретаря судового засідання Походенко А.І.,

за участю представників: позивача Шишлова О. М., відповідача Гребінця Д. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПЦИОН ПЛЮС" (просп. Московський, буд. 273, м. Харків, 61046, ) до Харківської митниці, утвореної на правах відокремленого структурного підрозділу Державної митної служби України (вул. КОроленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003, ) про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови,-

ВСТАНОВИВ:

1. ІСТОРІЯ СПРАВИ

1.1. Короткий зміст позовних вимог:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ОПЦИОН ПЛЮС" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківської митниці, утвореної на правах відокремленого структурного підрозділу Державної митної служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення Харківської митниці ДПС України №UА807000/2022/000065/2 від 18.01.2022 про коригування митної вартості та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2022/000091.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що для здійснення митного оформлення вказаного товару декларантом 13.01.2022 було подано до Харківської митниці ДМС України електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера №UA807170/2022/001441, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно з контрактом від 15.06.2021 №ВТОР-2021/0615. 13.01.2022 зазначено, що у зв`язку з надходженням до ВКМВ запиту щодо вирішення спірного питання правильності визначення митної вартості товару, недостатністю документів для визначення складових митної вартості товарів, запропоновано надати додаткові документи протягом терміну, визначеного в ч. 3 ст. 53 МКУ або про відмову (неможливість) в наданні зазначених додаткових документів потягом зазначеного терміну. 14.01.2021 Декларантом були надані митному органу пояснення щодо зауважень (листи №14/13. 14/14. 14/15, 14/16, 14/17, 14/18, 14/19, 14/20, 14/21 від 14.01.2022). Проте, Відповідач, розглянувши документи, надані позивачем, виніс рішення про коригування митної вартості №UA807000/2022/000065/2 від 18.01.2022 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807170/2022/000091. При цьому він застосував резервний метод визначення митної вартості. Позивач не погодився з зазначеним рішенням та звернувся до суду з даним позовом.

1.2. Процесуальні дії суду

Ухвалою суду від 14.02.2022 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 09.03.2022.

У зв`язку з введення на території України військового стану, перебування м. Харкова в зоні бойових дій та введеним простоєм у роботі митниці, судові засідання у 2022 році не призначалися та не проводилися.

21.11.2022 відповідачем подано відзив на адміністративний позов, який долучено до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою суду від 25.01.2023 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.

Ухвалою суду від 07.02.2023 витребувано у Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПЦИОН ПЛЮС" належним чином засвідчені переклади документів:

- інвойсу №ВТ0Р211112 від 12.11.2021;

- коносаменту №МКРВ21111788 від 20.11.2021;

- митної декларації країни відправлення № 11549862 від 19.11.2021.

Позивачем вказану ухвалу виконано 15.02.2023.

Протокольною ухвалою суду від 21.03.2023 закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 18.04.2023.

1.3. Короткий зміст відзиву на позов.

Відповідач в наданому до суду відзиві в обґрунтування заперечень проти позову зазначив, що в ході вивчення отриманої від позивача митної декларації ЕМД №UA807170/2022/001441 від 13.01.2022 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів, в тому числі за кодами: 105-2 (Контроль правильності визначення митної вартості; 106-2 (Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів): наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству. Необхідно посилити контроль правильності визначення митної вартості. Проаналізувати зазначене рішення на предмет можливості застосування при поточному оформленні зазначеного товару. У зв`язку з непідтвердженням заявленої митної вартості товару Харківська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000065/2 від 18.01.2022 за резервним методом відповідно до положень ст.64 МК України, а також картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807170/2022/000091. За основу взято наявну в митниці цінову інформацію, що міститься у ціновій базі ЄАІС, про товари, митне оформлення яких вже здійснено, за ЕМД №UА100340/2021/9952 від 19.07.2021 на рівні 1,74 США/кг.

Представник позивача Шишлов О. М. в судовому засіданні позов підтримав, просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача Гребінець Д.А.- в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, посилаючись на правомірність прийнятого рішення та доводи, викладені у відзиві.

2. ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

З матеріалів справи вбачається, що 13.01.2022 року до митного посту «Харків-товарний» Харківської митниці ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» була подана електронна митна декларація №UA807170/2022/001441 на товар «Мийки сантехнічні ...» походженням з Китаю, що надійшов на адресу ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» в рамках зовнішньоекономічної угоди купівлі-продажу від 15.06.2021 №ВТОР-2021/0615, укладеної з СНАNGING BAITE IMPORT AND CO., LTD, Китай, на умовах CFR Одеса.

У вказаній ЕМД митна вартість була визначена декларантом - за першим методом (за ціною договору) на рівні: товар - 0,5139 дол. США за 1 кг товару.

На підтвердження заявленої митної вартості ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» були надані Харківській митниці наступні документи, зазначені декларантом у графі 44 вказаної ЕМД:

- за кодом « 0271» - пакувальний лист №б/н від 12.11.2021;

- за кодом « 0380» - рахунок-фактура (інвойс) №ВТОР211112 від 12.11.2021;

- за кодом « 0705» - коносамент №MRFB21111788 від 20.11.2021;

- за кодом « 0730» - автотранспортна накладна (СМR) №8668 від 10.01.2022;

- за кодом « 0862» - декларація про походження товару ВТОР211112 від 12.11.2021;

- за кодом «З012» - каталог №б/н від 12.11.2021;

- за кодом « 3016» - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією (звіт про оцінку майна) №Б-12/01/22/08 від 12.01.2022;

- за кодом « 3021» - розрахунок ціни (калькуляція) №ВТОР211112 від 12.11.2021;

- за кодом «m4100» - зовнішньоекономічний договір (контракт) №ВТОР-2021 /0615 від 15.06.2021;

- за кодом « 4103» - додаткова згода до зовнішньоекономічного договору (контракту) №б/н від 28.12.2021;

- за кодом « 4207» - договір про надання послуг митного брокера 08/07-21 від 08.07.2021;

- за кодом « 9000» - акт про зважування вантажів б/н від 29.12.2021;

- за кодом « 9000» - видаткова накладна №11 від 12.11.2021;

- за кодом « 9000» - видаткова накладна №2 від 18.09.2021;

- за кодом « 9000» - відвантажувальна специфікація №ВТОР211112 від 12.11.2021;

- за кодом « 9000» - комерційна пропозиція №б/н від 24.09.2021;

- за кодом « 9000» - лист №12/14-1 від 14.12.2021;

- за кодом « 9000» - лист№ВТОР211112 від 12.12.2021;

- за кодом « 9000» - лист№ВТОР211112/2 від 12.12.2021;

- за кодом « 9000» - лист№ВТОР211112/3 від 12.12.2021;

- за кодом « 9000» - лист№ВТОР211112/4 від 12.12.2021;

- за кодом « 9000» - прайс-лист №20211001 від 01.10.2021;

- за кодом « 9000» - якісний опис №ВТОР211112 від 12.11.2021;

- за кодом « 9610» - копія декларації країни відправлення 11549862 від 19.11.2021.

Під час здійснення співробітником підрозділу митного оформлення митного контролю ЕМД №UA807170/2022/001441 від 13.01.2022 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР, щодо можливого заниження митної вартості товарів (додаються), зокрема за кодом 105-2, (Контроль правильності визначення митної вартості; 106-2 (Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів); Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству. Необхідно посилити контроль правильності визначення митної вартості. Проаналізувати зазначене рішення на предмет можливості застосування при поточному оформленні зазначеного товару.

13.01.2022 до спецпідрозділу митниці (управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання зовнішньо ЗЕД) був направлений запит №49 щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості товарів за ЕМД №UА807170/2022/001441 від 13.01.2022. Причиною направлення вказаного запиту є спрацювання АСАУР щодо можливого заниження митної вартості.

Як зазначає відповідач у відзиві, у поданій до митного оформлення митній декларації та митній декларації країни відправлення були наявні розбіжності, а саме:

- код товару у ЕМД №UА807170/2022/001441 вказаний у графі 33 - відрізнявся від коду товару вказаного у митної декларації країни відправлення ;

- у митній декларації країни відправлення зазначені інші номера інвойсу та коносамента, аніж ті, що були подані до митного оформлення, до митного оформлення було подано за кодом: « 0380» - інвойс №ВТОР211112 від 12.11.2021; « 60705» - коносамент №MRFB21111788 від 20.11.2021, у митній же декларації країни відправлення коносамент №COSU, який до митного оформлення не подавався, в графі, де має бути зазначений договір, на підставі якого здійснюється дана поставка або інвойс, зазначається документ №3157080- 35, який до митного оформлення взагалі не подавався, тому визначити, чи відноситься поставка товару, про яку йдеться мова в декларації країни відправлення, не має можливості, адже реквізити товаро-супровідних документів не співпадають;

- дата оформлення декларації країни відправлення №11549862 від 19.11.2021 раніше дати видачі коносамента №МRFВ21111788 від 20.11.2021;

- не надано переклад та не зроблено верифікацію експортної митної декларації №11549862 відповідно до ст. 254 МКУ та вимог листа ДМСУ від 08.10.2010 № 11/2-10.16/11627-ЕП.

Відповідачем враховано, що листом ДМСУ від 08.10.2010 № 11/2-10.16/11627-еп визначено, що експортна митна декларація на товари походженням з КНР можуть використовуватися митними органами України як додаткова довідкова інформація за умови верифікації таких декларацій та їх перекладів на державну мову Українським національним комітетом Міжнародної торгової палати.

У даному випадку, в порушення вимог МКУ, декларація країни відправлення №11549862 складена на китайській мові і надана до митного оформлення і митного контролю без перекладу.

Щодо висновку про вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованою експертною організацією (звіт про оцінку майна) №Б-12/01/22/08 від 12.01.2022, оцінювач Смоленська Ю.О., відповідач у відзиві зазначив, що вказаний висновок викликає критичні зауваження внаслідок суперечностей його змісту, оскільки відповідно до нього мета оцінки: визначення ринкової вартості майна, що ввозиться на територію України. Згідно вказаного висновку було визначено ринкову вартість товару.

Відповідач наголошував, що ринкова та митна вартість є зовсім відмінними поняттями, оскільки відповідно до ч.4 ст. 58 МКУ митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Враховуючи викладене, висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією (звіт про оцінку майна) №Б-12/01/22/08 від 12.01.2022 не був прийнятий митницею, як документ, який підтверджує заявлену митну вартість товарів.

Вищевикладене, за твердженням відповідача, обумовило наявність у посадової особи митниці обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості товару позивача, заявленої у ЕМД №UА807170/2022/001441 від 13.01.2022, наявність якого є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Відповідно до вимог ч.5 ст.55 МК України була проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявною у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі.

Зокрема, 13.01.2022 декларанта було повідомлено, що на виконання вимог стаття 54 МКУ та відповідно до вимог статті 53 МКУ у зв`язку з тим, що документи, зазначені у частині 2 статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, передбачені частиною 3 статті 53 МКУ.

Також було повідомлено, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням можуть подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

На вказаний запит митниці щодо подання додаткових документів, позивачем направлено на адресу митного органу листи з поясненнями № 14/13, 14/14, 14/15, 14/16, 14/17, 14/18, 14/19, 14/20, 14/21 від 14.01.2022, якими, зокрема, повідомив, що надано всі наявні документи на підтвердження митної вартості товарів. Інші документи надаватись не будуть.

Враховуючи вищезазначене, Харківська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UА807000/2022/000065/2 від 14.01.2022 за резервним методом відповідно до положень ст.64 МК України.

При прийнятті митницею рішення про коригування митної вартості товару за основу взято наявну в митниці цінову інформацію, що міститься у ціновій базі ЄАІС про товари, митне оформлення яких вже здійснено за ЕМД №UА100340/2021/9952 від 19.07.2021 на рівні 1,74 США/кг.

Обґрунтування неможливості застосування для визначення митної вартості товару методів визначення митної вартості товарів, передбачених ст.ст.58 - 63 МКУ, наведене у графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000065/2 від 14.01.2022. Розрахунок митної вартості складає: 1.74 USD /кг * 8473,800 кг = 14744,41 USD.

У спірному рішенні вказано, що вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених пунктом 3 статті 53 Митного кодексу України, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом, наведено у електронному повідомленні декларанту.

В обґрунтування підстав застосування другорядного методу митним органом в рішенні зазначено, що відповідно до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтування вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведено у електронному повідомленні, направленому декларанту.

В обґрунтування незастосування попередніх методів визначення митної вартості товару відповідач у рішенні про коригування митної вартості зазначив про таке.

Метод за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), не застосований у зв`язку з невідповідністю обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, оскільки використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також у зв`язку з тим, що документи, подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, (при врахуванні складових митної вартості товару, заявлена вартість не відповідає реальному значенню, а також у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ.

Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів не застосований у зв`язку із тим, що не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) Інформація щодо угод на ідентичні товари.

Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів не застосований у зв`язку із тим, що не надано декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари.

Метод визначення митної вартості товарів на основі віднімання вартості не застосований у зв`язку з ненаданням декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформаціі: - щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території Україні у незмінному стані; - відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України;- відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування;

Метод визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) не застосований у зв`язку з ненаданням декларантом (відсутністю у розпорядженні митного органу) інформації та документів, які мали вплив на процес формування ціни товару: - на матеріал та витрат, понесених виробником у зв`язку з виробництвом товарів: - витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; - прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.

ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» при випуску товарів у вільний обіг за МД №UА807170/2022/002213 від 18.01.2022 скористалось правом, передбаченим частиною 7 статті 55 МК України, а саме, товари було випущено із забезпеченням сплати різниці між сумою митних платежів, обчислених декларантом, та сумою митних платежів, обчислених митним органом.

3. ПОЗИЦІЯ СУДУ

3.1. Релевантні джерела права

Відповідно до частини 1 ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини 1 ст. 50 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 ст. 52 глави 8 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 глави 8 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частина 2 ст. 53 МК України визначає, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини 2 статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина 3 ст. 54 МК України).

Пунктом 2 частини 4 ст. 54 МК України передбачено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана.

Відповідач зазначає, що за результатами розгляду поданих позивачем разом з митною декларацією митним органом було встановлено, що зазначені декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій етапі 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості, та необґрунтованим падінням фактурної вартості товарів, у порівнянні з раніше ввезеними товарами даним підприємством протягом 2019-2020 років.

Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту визначені ст. 57 МК України. Згідно даної статті такими методами є: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 2-3 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно з ч.ч. 4-5 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно з ч. 10 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Відповідно до ч.ч. 2-7 ст. 59 МК України при застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

Незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті.

Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

У разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 5 7 частини десятої статті 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці в таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними ідентичними товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.

У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо ідентичних товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать Законам України і є сумісними з відповідними приписами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

3.2. Оцінка доводів учасників справи і поданих до суду доказів

Враховуючи вимоги нормативних приписів, які регулюють спірні правовідносини, предмет доказування у даній справі охоплює як підстави незастосування відповідачем методу визначення митної вартості за ціною договору, так і обґрунтованість обрання певного резервного методу та порядок розрахунку митної вартості імпортованого товару.

При цьому у митного органу повинні бути наявними обґрунтовані причини для витребування додаткових документів, ненадання яких унеможливлювало б визначення митної вартості товару, що ввозиться, саме за ціною договору (основний метод) відповідно до ст. 58 МК України.

Аналіз наведених норм Митного кодексу України дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, обов`язок декларанта подати протягом 10 календарних днів додаткові документи для визначення митної вартості товару виникає за наявності хоча б однієї з таких умов:

- документи, зазначені у частині другій ст. 53 МК України, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості,

- у документах, зазначених у частині другій ст. 53 МК України, наявні ознаки підробки;

- документи, зазначені у частині другій ст. 53 МК України, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів,

- документи, зазначені у частині другій ст. 53 МК України, не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Такі сумніви щодо митної вартості товару можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, тощо.

Як вбачається зі спірного рішення, підставою для коригування митної вартості та незастосування методу визначення митної вартості за ціною договору, визначеного позивачем, стала невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи, подані декларантом та зазначені у частині другій етапі 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (при врахуванні складових митної вартості товару, заявлена вартість не відповідає реальному значенню), а також у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ.

Вказана підстава не конкретизована, не визначено та не зазначено, які саме складові митної вартості не підтверджені позивачем документально, які саме документи містять розбіжності та в чому такі розбіжності полягають, а також як зазначені розбіжності впливають на митну вартість товару.

При цьому у відзиві на позовну заяву відповідач зазначив про обставини, які відповідач вважає підставою для винесення спірного рішення, зокрема:

у поданій до митного оформлення митній декларації та митній декларації країни відправлення були наявні розбіжності щодо коду товару: у ЕМД №UA807170/2022/001441 вказаний у графі 33 - відрізнявся від коду товару, вказаного у митній декларації країни відправлення - . У митній декларації країни відправлення зазначені інші номера інвойсу та коносамента, аніж ті, що були подані до митного оформлення, до митного оформлення було подано за кодом: « 0380» - інвойс №ВТОР211112 від 12.11.2021;

В той же час, жодна з зазначених обставин не була зазначена в спірному рішенні як підстава для його винесення та коригування митної вартості товару, ввезеного позивачем.

Відповідач фактично в обґрунтування спірного рішення покладає виключно спрацювання ризиків АС АУР щодо можливого заниження митної вартості, не доводячи жодної умови, за наявності якої у митного органу виникає право витребування додаткових документів для визначення митної вартості товару.

Так, в електронному повідомленні декларанта про запит документів, митним органом було зазначено про необхідність надання наступних документів:

- попередні оформлення ідентичного товару; виписку з бухгалтерської документації (в разі здійснення оплати за товар в тому числі частково, платіжні документи (підпис, печатка); закупочні документи у виробника товару (сировини), декларація, рахунки, контракти; відомості щодо форми оплати; інформацію щодо виробника, торгової марки; інформацію щодо складових митної вартості товару; документи щодо транспортних витрат (платіжні документи, банківські документи щодо здійснення оплати); копію митної декларації країни відправлення (переклад); прейскурант (прайс-лист) виробника товару.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем під час митного оформлення товарів надавалися документи, зокрема, пакувальний лист б/н від 12.11.2021; рахунок-фактура (інвойс) ВТОР211112 від 12.11.2021; коносамент MRF21111788 від 20.11.2021; автотранспортна накладна 8668 від 10.01.2022; декларація про походження товару від 12.11.202; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією (звіт про оцінку майна) №Б-12/01/22/08; розрахунок ціни (калькуляція) від 12.11.2021; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів 2021/0615 від 15.06.2021; договір про надання послуг митного брокера №08/07-21 від 08.07.2021; акт про зважування вантажів б/н від 29.12.2021; видаткова накладна № 11 від 12.11.2021; видаткова накладна №2 від 18.09.2021, відвантажувальна специфікація від 12.11.2021; комерційна пропозиція б/н від 24.09.2021, лист №12/14-1 від 14.12.2021, лист №ВТОР211112 від 12.11.2021, лист № ВТОР211112/2 від 12.11.2021, лист №ВТОР211112/3 від 12.11.2021, лист №ВТОР211112/4 від 12.11.2021, прайс-лист №20211001 від 01.10.2021, якісний опис №ВТОР211112 від 12.11.2021, копія митної декларації країни відправлення 11549862 від 19.11.2021.

Позивачем на запит митниці щодо подання додаткових документів, направлено на адресу митного органу листи від 14.01.2022 з поясненнями, в яких з приводу надання зазначених в повідомленні документів вказувалося:

- щодо надання попередніх оформлень ідентичного товару, зазначено, що ТОВ «Опцион плюс» ідентичний товар не придбавав (лист № 14/13),

- щодо надання виписки з бухгалтерської документації, платіжних документів, тощо зазначено, що згідно із п. 5 додаткової угоди до контракту ВТОР-2021/06І5 від 15 червня 2021 року сторони домовилися, що оплата за товар здійснюється на умовах відстрочення платежу - 180 днів з моменту поставки (митної очистки) (лист №14/14),

- щодо надання закупочних документів у виробника товару (декларацію, рахунок, контракти) повідомлено, що згідно із контрактом ВТОР-2021/0615 від 15 червня 2021 року товар постачає CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO.,LTD, яке не є виробником товару. ТОВ «Опцион плюс» не укладало договору із виробником товару, що поставляється за інвойсом №ВТОР211112 від 12.11.2021 (лист №14/15),

- щодо надання пояснення щодо форми оплати зазначено, що згідно із п. 5 додаткової угоди до контракту ВТОР-2021/0615 від 15 червня 2021 року, сторони домовилися, що оплата за товар здійснюється банківським перерахуванням на рахунок Постачальника, вказаний у дійсному Контракті (Лист №14/16),

- щодо надання закупочних документів у виробника товару (декларацію, рахунок, контракти) повідомлено, що згідно із контрактом ВТОР-2021/0615 від 15 червня 2021 року товар постачає CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO.,LTD, яке не c виробником товару. ТОВ «Опцион плюс» не укладало договору із виробником товару, що поставляється за інвойсом №ВТОР211112 від 12.11.2021 (лист №14/17),

- щодо надання інформації щодо складових митної вартості партії товару, вивантаженого по інвойсу №ВГОР211112 від 12.11.2021, повідомлено, що страховка вантажу не здійснювалася, посередницькі послуги не надавалися, ніяких платежів від третіх осіб не було отримано, вартість морського перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. З урахуванням вищевикладеного ціна товару 4355 дол. США. (лист № 14/18),

- щодо підтвердження транспортних витрат повідомлено, що поставка товару за інвойсом №ВТ0Р211112 від 12.11.2021 здійснювалася на умовах постачання CFR Одеса, отже вартість морського перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (лист №14/19),

- щодо надання копії митної декларації країни відправлення (перекладу) повідомлено, що митна декларація є уніфікованим документом. Тобто, його форма єдина як для країни імпортера, так і для країни експортера. Для успішної реалізації Угод про вільну торгівлю між Європейським Союзом і країнами-членами Європейської асоціації вільної торгівлі, а також для забезпечення єдиних правил проведення адміністративних процедур, було укладено Конвенцію, яка набрала чинності з 1 січня 1988 року. Конвенція встановлює заходи зі спрощення формальностей у торгівлі товарами між сторонами Конвенції і третіми країнами, зокрема, шляхом уведення ЄАД. ЄАД за формою, зразок якої наведено в Конвенції, підлягає використанню при будь-якій процедурі, пов`язаній з експортом, імпортом і транзитом, незалежно від виду походження товарів. У залежності від обставин, ЄАД виступає в якості митної декларації про експорт, транзит або імпорт товарів. Уніфікований документ було надано. ТОВ «Опцион плюс» надали повний пакет документів передбачений ст. 53 Митного кодексу України. Інші документи надаватися не будуть (лист № 14/20),

- щодо надання прейскуранта виробника товару повідомлено про надання каталогу товарів виробника. Крім того, позивач звертав увагу, що ТОВ «Опцион плюс» має договірні відносини із CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO., LTD, а не з виробником товару (лист № 14/21)

Судом з матеріалів справи встановлено, що відповідно до умов контракту Поставка Товару за даним контрактом здійснюється відповідно до ІНКОТЕРМС-2010".

Умови поставки визначаються та узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару та зазначаються в рахунку-фактурі.

Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту завантаження у встановлену дату або в межах погодженого строку.

Відповідно до ст. 4 Контракту ціна за одиницю Товару погоджується та встановлюється в рахунку-фактурі на кожну окрему партію Товару до даного контракту.

Відповідно до ст. 5 оплата Товару здійснюється банківським платежем на рахунок Постачальника, зазначений в даному Контракті.

Сторони погодили, що оплата за Товар здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного очищення). Стовідсоткова передоплата можлива на розсуд Покупця.

Виключно факт надходження грошових коштів на рахунок Постачальника є підтвердженням оплати.

Відповідно до додаткової угоди від 28.12.2021 до Контракту №ВТОР-2021/0615 від 15.06.2021 сторони домовились викласти пункт 5 Контракту №ВТОР-2021/0615 від 15.06.2021 в наступній редакції, зокрема: оплата товару здійснюється банківським перерахунком на рахунок Постачальника, вказаний у цьому Контракті. Сторони домовились, що оплата за Товар здійснюється, як правило, на умовах відстрочення платежу - 180 днів (сто вісімдесят днів) з моменту поставки (митного очищення). Стовідсоткова попередня оплата можлива, за бажанням Покупця.

Таким чином, на день подання товару для митного оформлення оплата за товар не була проведена, а згідно із умовами контракту оплата здійснюється з відстрочкою, а отже документи на підтвердження оплати обґрунтовано не бути подані позивачем.

Відповідно до положень МК України документи про оплату товару надаються у випадку, якщо оплату проведено.

Партія товару, що поставлялася на виконання умов контракту від 15.06.2021 №ВТОР-2021/0615, в митному оформленні (випуску) якої Харківською митницею було відмовлено, поставлялася на умовах, визначених інвойсом від 12.11.2021 №ВТОР211112, відповідно до якого товар поставляється за базисом поставки CFR - Одеса (вартість і фрахт) "Інкотермс 2010". Тобто CHANGXING ВАІТЕ IMPORT EXPORT CO.LTD взяло на себе зобов`язання сплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений порт призначення.

По відношенню до транспортування вантажів морським шляхом або внутрішніми водними магістралями поняття CFR Incoterms (англ. Cost and Freight - вартість і фрахт), означає, що продавець зобов`язаний:

· оплатити доставку і завантажити товари на транспортний засіб, а також здійснити оплату за фрахт судна відповідно до умов, наданими перевізником;

· здійснити оплату послуг митниці, а у випадках, якщо товари призначені для експорту - оплатити відповідні мита;

· покрити витрати з доставки товарів в порт призначення.

Поставка товару на умовах CFR (вартість та фрахт) передбачає, що у фактурну вартість товару вже включені витрати, які впливають на митну вартість товару, та саме перевезення товару до порту призначення (фрахт).

Виходячи з інформації, зазначеної в інвойсі від 12.11.2021 №ВТОР211112, партія товару, яка підлягає поставці, складається з товарів в асортименті, встановленої кількості та загальною вартістю 4355,00 доларів США.

Товар, визначений інвойсом від 12.11.2021 №ВТОР211112, було передано перевізнику, що підтверджується коносаментом MRFB21111788 від 20.11.2021, в якому вказується, що товар прибуде у місце призначення контейнером TEMU7918668. як і вказано в інвойсі та пакувальному листі до нього.

Кількість та вартість товару, що поставляється, підтверджується також видатковою накладною №11 від 12.11.2021, яка визначає, що на виконання контракту контейнером TEMU7918668 буде здійснено поставку товару, а саме товарів в асортименті встановленої кількості та загальною вартістю 4355,00 доларів США.

Отже, в разі поставки товару на умовах CFR "ІНКОТЕРМС-2010" витрати на транспортування, навантаження/вивантаження та страхування здійснюються продавцем і, відповідно, включені ним у контрактну ціну товару, тобто, зазначена в інвойсі ціна товару на умовах поставки означає, що всі витрати включені продавцем до складу ціни товару.

Таким чином, в цьому випадку митна вартість товару не має додатково включати інші, крім фактурної (контрактної) вартості, складові, зокрема, витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну території України, тому вказані жодного документального підтвердження не потребують.

Отже, додаткове включення будь-яких додаткових складових до митної вартості ввезених позивачем товарів, таких як витрати на транспортування, навантаження/вивантаження та страхування не є обґрунтованим, а тому відсутня потреба їх додаткового документального підтвердження.

Щодо відмінності останніх двох цифр в коді товару у ЕМД №UА807170/2022/001441, вказаному в графі 33, , та коду товару, вказаного у митній декларації країни відправлення , суд зазначає про таке.

Гармонізовану систему опису та кодування товарів прийнято Міжнародною конвенцією про Гармонізовану систему опису та кодування товарів, підписаною 14.06.83 р., до якої з метою забезпечення належного рівня участі України в міжнародних торговельно-економічних відносинах та наближення нормативно-правової бази України до системи загальновизнаних норм міжнародного права Указом Президента України «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» від 17.05.2002 р. № 466/2002 приєдналася Україна. Дата приєднання 17 травня 2002 р.

ГС є певним чином систематизованим переліком товарів, які обертаються в системі зовнішньоекономічної діяльності, і використовується в регулюванні експортно-імпортних операцій, веденні статистики ЗЕД, декларуванні товарів при митному оформленні тощо.

У ГС застосовується шестирозрядна система кодування товарів. Для більш глибокої деталізації держави учасниці Конвенції можуть застосовувати понад шести знаків цифрового коду.

Коди товару у оформленій митній декларації ) та декларації країни відправлення ) має обов`язкові співпадіння щодо перших шести цифр:

7324 10 00 - раковини та умивальники з корозійностійкої (нержавіючої) сталі.

Суд зазначає, що відповідачем в ході розгляду справи не доведено, що розбіжності в останніх двох цифрах коду товару, які містяться у ЕМД №UА807170/2022/001441 та декларації країни відправлення, вплинули на визначення митної вартості товару, з огляду на що вказані доводи не беруться судом до уваги в якості належного обґрунтування спірних рішень.

Щодо ненадання перекладу та нездійснення верифікації експортної митної декларації, суд зазначає наступне.

Згідно з листом Державної митної служби України від 08.10.2010 № 11/2-10.16/11627-ЕП, адресованим Начальникам регіональних митниць (крім Регіональної інформаційної митниці), Начальникам митниць, з метою вирішення питання практичної реалізації Угоди про інформаційне забезпечення між Держмитслужбою та Українським національним комітетом Міжнародної торгової палати, 02.08.2010 підписано протокол, яким передбачено, зокрема, що експортна митна декларація на товари походженням з КНР може використовуватися митними органами України як додаткова довідкова інформація за умови верифікації такої декларації та її перекладу на державну мову Українським національним комітетом Міжнародної торгової палати.

Отже, з аналізу вказаних норм слідує, що відсутність перекладу експортної митної декларації на товари походженням з КНР безпосередньо не впливає на оцінку обґрунтованості вибору методу визначення митної вартості, а переклад українською мовою експортної митної декларації може слугувати лише додатковим документом на підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації.

Разом з цим, відповідачем ані в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості, ані у відзиві не наведено обставин в обґрунтування необхідності надання перекладу вказаної експортної декларації, пов`язаних з перевіркою або підтвердженням відомостей, зазначених у митній декларації. Так само, не зазначено обґрунтування необхідності здійснення декларантом верифікації декларації країни відправлення, враховуючи, що в силу положень вказаного листа Державної митної служби України, на який посилається сам відповідач, верифікована експортна митна декларація використовується митними органами виключно як додаткова довідкова інформація.

Крім того, відсутність перекладу вказаної експортної декларації жодним чином не вплинуло на можливість оцінки її змісту, виходячи з доводів відповідача в даному спорі.

Щодо дати оформлення митної декларації країни відправлення та поданого до митного контролю коносаменту, суд зазначає, що складання декларації країни відправлення перебуває під контролем продавця товару, втручатися в її складання покупець не має права.

Крім того, оформлення декларації країни відправлення раніше дати видачі коносаменту не може вважатися нелогічним, оскільки складення декларації країни відправлення можливе до оформлення супровідних документів на транспортування товару.

Щодо відмінності між реквізитами коносаментів, судом з пояснень позивача та матеріалів справи встановлено, що наявні реквізити лінійного коносаменту COSU від 20.11.2021, зазначені у декларації країни відправлення, та домашнього коносаменту №МКРВ21111788 від 20.11.2021, поданого до митного оформлення.

Лінійний коносамент (MBL) видається морською лінією NVOCC оператору, експедитору чи агенту. Аналогічно, одержувачем, ймовірно, буде офіс NVOCC оператора в порту призначення або ж експедиторська компанія чи агент.

Домашній коносамент (HBL) домашній коносамент функціонує між фактичним покупцем і фактичним продавцем товару. Основна мета випуску домашнього коносамента - мінімізація участі вантажовідправника у процесі організації перевезення. Так, завдяки цьому розміщення букінгу в морській лінії бере на себе NVOCC оператор, експедитор чи агент. Фактично, домашній коносамент є додатковим до лінійного.

У лінійному коносаменті COSU від 20.11.2021 є посилання у верхньому правому куті на домашній коносамент №МКРВ21111788.

Цей коносамент містить таку ж інформацію про вантаж, що й лінійний. Тобто назва судна і номер рейсу, опис і характеристики вантажу, номери контейнерів та пломб на них, є абсолютно ідентичними. Дані про відправника (Shipper), одержувача (Consignee) і сторони (Notify) будуть відрізнятися.

Вся інформація в лінійному та домашньому коносаменті, включаючи інформацію про судно, опис вантажу, номер контейнера, вагу, кількість контейнерів, дата відправки і т.д. повинна співпадати. Єдині відмінності повинні бути лише в полях вантажовідправника, вантажоодержувача та того, хто повинен бути повідомлений про прибуття вантажу.

Таким чином, інформація у лінійному коносаменті COSU від 20.11.2021 та домашньому коносаменті №МКРВ21111788 від 20.11.2021 про судно, опис вантажу, номер контейнера, вагу, кількість контейнерів, дата відправки співпадають.

Крім того, позивачем на електронне повідомлення відповідача в процедурі проведення консультацій з митним органом було надано обґрунтовані пояснення з цього приводу.

Також відповідач посилається на те, що у ціновій базі наявна цінова інформація про митні оформлення ідентичних та подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений термін за фактами митних оформлень, що наявні у ЄАІС та АСМО Інспектор: товар 1, МД №UA100340/2021/9952 від 19.07.2021.

В той же час, за вказаною декларацією декларантом ввозились під номером товару 1 декілька видів виробів з різними артикулами:

Обладнання санітарно-технічне,раковини, мийки з корозійностійкої(нержавіючої) сталі: Мийка для кухні нержавійка apт.W510 -08-1805-320 шт, Мийка для кухні нержавійка арт. W510-08-180D-450 шт; Мийка для кухні нержавійка арт. W5745-06-1 60S-200шт; Мийка для кухні нержавійка арт.W5745-06-160D -200шт; Мийка для кухні нержавійка арт.W77 50-08-180S -175шт; Мийка для кухні нержавійка арт.W4947-08-180Б-150шт; Мийка для кухні нержавійка арт.W4947-08-180D -160 шт; Мийка для кухні нержавійка арт.W5848-08-180D - 200 шт; Мийка для кухні нержавійка арт.W6060L-06-160S -150 шт; Мийка для кухні нержавійка арт.W6060R-06-160S -150 шт; Мийка для кухні нержавійка арт.W8050L-06-160S -182 шт; Мийка для кухні нержавійка арт.W8050R-06-160S -140 шт; Мийка для кухні нержавійка арт.W8060L-06-160S 280 шт; Мийка для кухні нержавійка арт.W8060R-06-160S -280 шт; Мийка для кухні нержавійка арт.W8060B-08-180S 98 шт, Торговельна марка WEZER Виробник LEADER WANT KI TCHENWARE AND SANITARYWARE CO.,LIMITED Країна виробництва CN.

Умови поставки за МД №UA100340/2021/9952 від 19.07.2021 CPT, Київ. Вага нетто товару 8053 кг, кількість штук 3135. Порт/провінцію КНР, з якої відправлено товар, з наданої копії декларації встановити не вбачається можливим.

В той же час, позивачем було ввезено товар Мийки сантехнічні побутові для кухонь з корозійностійкої (нержавіючої) сталі з елементами кріплення (у комплекті сифон + кріплення): Kitchen sinks with accessories/Кухонні мийки з аксесуарами - 3250 шт., вага нетто 8473,8 кг. Умови поставки CFR Одеса, порт відправки 470101 Цзянмень, КНР.

Відповідно, товар, ввезений позивачем, не має торгівельної марки та поставлений за різних умов Інкотермс, що прямо впливають на його вартість.

Відповідно до ч.3 ст. 53 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Серед визначених законом підстав відсутня така підстава як спрацювання ризики, згенеровані АСАУР. Відповідно п.2 ч.5 ст. 54 МК України не наділяє митний орган правом на власний розсуд запитувати додаткові документи та відомості.

Спрацювання вказаних ризиків згенерованих АСАУР, як вказано у відзиві на позовну заяву, лише надає митному органу ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів і не є самостійною підставою для запиту додаткових документів.

Митним органом ані у запиті додаткових документів на адресу позивача, ані у Рішенні про коригування митної вартості товарів не зазначено, яке саме числове значення складових митної вартості товарів не підтверджено підприємством, не зазначено, які документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини 2 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відтак, з матеріалів справи вбачається, що відповідач, всупереч вимог частини 2 статті 54 МК України, посилаючись на наявність розбіжностей та ненадання позивачем додаткових документів на підтвердження заявленої митної вартості, фактично керувався виключно спрацюванням профілів ризиків АСАУР щодо можливого заниження митної вартості, які носять рекомендаційний характер, та не здійснив належної перевірки розрахунку митної вартості, здійсненого декларантом, а також не врахував поданих до митного оформлення документів на підтвердження митної вартості товарів, заявленої позивачем у митній декларації.

Суд зазначає, що спрацювання ризиків є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах, також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Вищевказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка була висловлена в постанові від 19.02.2019 р. по справі № 805/2713/16-а.

Аналіз наведених норм ст. 53,54 МК України дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

В ході судового розгляду відповідач не довів неможливості застосування заявленого позивачем методу визначення митної вартості, оскільки не була підтверджена наявність у поданих до митного оформлення документах розбіжностей, недостовірних або неповних відомостей, через що не обґрунтовано наявність підстав для витребування додаткових документів.

Обґрунтованість посилань відповідача на ненадання документів, що зазначені у запиті, спростовується матеріалами справи. Крім того, суд також не бере вказані доводи до уваги, оскільки відповідачем не доведено підстав витребування додаткових документів, визначених ч. 3 ст. 53 МК України.

Суд зазначає, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів.

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що в силу ч.4 ст.54 МК України саме по собі ненадання документів на вимогу митного органу не є підставою для коригування митної вартості, за відсутності обґрунтування митним органом того, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які конкретно документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Аналогічну позицію викладено в Постанові Верховного Суду від 22.01.2021 у справі № 826/21860/15.

Судом встановлено, в електронному повідомленні відповідачем не зазначено, яке саме числове значення складових митної вартості товарів не підтверджено підприємством, не зазначено, які документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21 195 (далі - Правила № 598), у графі 33 Рішення про коригування митної вартості "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу, результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів).

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, відповідачем жодним чином не вказано, які саме з наданих позивачем документів містять неповні відомості та/або розбіжності.

Недоліки ж, зазначені відповідачем у відзиві до позовної заяви не можуть вважатися підставами винесеного рішення, оскільки таких підстав текст спірного рішення не містить.

Крім того, митний орган не зазначив, які саме документи, на думку митниці, не містять в собі всіх даних на підтвердження обраного методу визначення митної вартості та які саме документи має подати позивач для підтвердження заявленої митної вартості.

Верховний Суд постанові від 30.10.2018 по справі № 826/25605/15 зазначив, що ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за № 883/21195, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні про коригування допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 МКУ з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

З огляду на зазначене, підстави застосування відповідачем другорядного (в тому числі резервного) методу визначення митної вартості не є доведеними, а розрахована митна вартість - не є обґрунтованою.

3.3. Висновки за результатами розгляду справи

З урахуванням встановлених в ході розгляду справи обставин, суд приходить до висновку, що документи, надані позивачем до митного оформлення, містять належну та достатню інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), не дають достатніх підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом. При цьому доводи відповідача на обґрунтування заперечень проти позову фактично зводяться до обґрунтування підстав виникнення сумнівів у заявленій декларантом митній вартості, а не доводять саме підстав відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю відповідно до приписів частини 6 статті 54 МК України.

Відповідно, застосування митним органом другорядного методу - резервного методу визначення митної вартості, а також розрахунок скоригованої митної вартості суд також визнає необґрунтованим.

Отже, суд приходить до висновку, що у спірному рішенні про визначення митної вартості товару не наведено належних підстав неможливості застосування основного методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту), не наведено обґрунтованого розрахунку скоригованої митної вартості, що є належною та достатньою підставою для його скасування.

З огляду на вищевикладене, наявні підстави для скасування рішення Харківської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № №UА807000/2022/000065/2 від 18.01.2022.

Щодо позовних вимог про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення суд зазначає про таке.

Оскільки саме прийняття відповідачем оскаржуваного рішення про коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, то визнання рішення про коригування митної вартості протиправним та його скасування є підставою для визнання протиправною та скасування картки відмови.

Відтак, об`єднання цих вимог є належним способом захисту порушених прав позивача, з урахуванням усталеної судової практики.

З огляду на вищевикладене, наявні підстави для скасування рішення про коригування митної вартості №UА807000/2022/000065/2 від 18.01.2022 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2022/000091, отже позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На адресу суду представником позивача була подана заява від 21.04.2023 про стягнення судових витрат з відповідача витрат на професійну правничу допомогу з посиланням на положення ч. 7 ст. 139 КАС України.

Відповідно до вимог ст. 143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі можуть оскаржити судове рішення щодо судових витрат, якщо це стосується їхніх інтересів. Якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог. Для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог. У випадку, передбаченому частиною третьою цієї статті, суд виносить додаткове рішення в порядку, визначеному статтею 252 цього Кодексу.

Враховуючи положення ст. 143 КАС України та заяву представника позивача від 21.04.2023, суд вважає за необхідне призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати.

Керуючись ст.ст. 19, 241-247, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПЦИОН ПЛЮС" задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Харківської митниці ДМС України №UА807000/2022/000065/2 від 18.01.2022 про коригування митної вартості та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2022/000091.

Стягнути з Харківської митниці, утвореної на правах відокремленого структурного підрозділу Державної митної служби України (вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003, ) за рахунок бюджетних асигнувань витрати по оплаті судового збору на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПЦИОН ПЛЮС" (просп. Московський, буд. 273, м. Харків, 61046, ) у розмірі 4318,00 грн (чотири тисячі триста вісімнадцять гривень 00 копійки).

Призначити розгляд питання про розподіл судових витрат в частині витрат на професійну правничу допомогу на 28.04.2023 об 11.00 годині.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду.

Зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення складено 02.05.2023.

Суддя Білова О.В.