Справа № 460/8333/23
Суддя: Кашпур О.В.
Дата ухвалення: 2023-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 травня 2023 року

м. Київ

справа №460/8333/23

адміністративне провадження №П/990/77/23

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Кашпур О.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання бездіяльності протиправною, стягнення недоплаченої заробітної плати та компенсації за невикористану щорічну основну відпустку,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) 31 березня 2023 року звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС), у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність ВККС щодо ненарахування та невиплати позивачеві заробітної плати за науковий ступінь доктора юридичних наук у сумі 1271733,11 грн, з яких: за 2017 рік - 354163,10 грн; за 2018 рік - 592158,54 грн; за 2019 рік - 326411,47 грн;

- стягнути із ВККС на користь позивача недоплачену заробітну плату за науковий ступінь доктора юридичних наук у сумі 1271733,11 грн, з яких: за 2017 рік - 354163,10 грн; за 2018 рік - 592158,54 грн; за 2019 рік - 326411,47 грн;

- визнати протиправною бездіяльність ВККС щодо ненарахування та невиплати позивачеві компенсації за невикористану щорічну основну відпустку тривалістю 30 робочих днів за 2016- 2019 роки;

- зобов`язати ВККС здійснити нарахування та виплату позивачеві компенсації за невикористану щорічну основну відпустку тривалістю 30 робочих днів за 2016-2019 роки.

Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду у складі судді Друзенко Н.В. від 31 березня 2023 року адміністративну справу за вказаним позовом ОСОБА_1 передано на розгляд до Верховного Суду в порядку статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Супровідним листом Рівненського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2023 року справу №460/8333/23 надіслано до Верховного Суду і така отримана Касаційним адміністративним судом 28 квітня 2023 року.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 квітня 2023 року для розгляду справи №460/8333/23 (провадження №П/990/77/23) визначено склад колегії суддів: Кашпур О.В. - головуючий суддя (суддя-доповідач), Радишевська О.Р., Мацедонська В.Е., Уханенко С.А., Шевцова Н.В.

За змістом частини четвертої статті 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності ВККС.

Особливості провадження у справах, зокрема, щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності ВККС закріплені у статті 266 КАС України. Правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ, зокрема, щодо: законності дій чи бездіяльності ВККС; законності актів ВККС (пункти 2, 3 частини першої статті 266 КАС України).

За правилами частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абзац перший).

Як закріплено приписами частини третьої статті 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачеві рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачеві у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень (частина четверта статті 122 КАС України).

Згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За правилами частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України; у редакції, чинній до змін, унесених згідно із Законом України від 01 липня 2022 року №2352-IX (далі - Закон №2352-IX)) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом №2352-IX, який набрав чинності 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції: «Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».

Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати, а з 19 липня 2022 року строк звернення до суду з трудовим спором про виплату працівникові всіх сум, що належать йому при звільненні, обмежений трьома місяцями з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Відповідно до статті 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні, із зазначенням окремо кожного виду виплати (основна та додаткова заробітна плата, заохочувальні та компенсаційні виплати, інші виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до законодавства, у тому числі при звільненні) роботодавець повинен письмово повідомити працівника в день їх виплати. У разі спору про розмір сум, нарахованих працівникові при звільненні, роботодавець у будь-якому разі повинен у визначений цією статтею строк виплатити не оспорювану ним суму.

Згідно зі статтею 234 КЗпП України у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року.

За правилами частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як слідує із матеріалів позовної заяви, наказом ВККС від 26 червня 2019 року №279-к/тр ОСОБА_1 - члена ВККС відраховано зі штату ВККС 02 липня 2019 року в зв`язку із закінченням строку, на який його обрано (призначено).

Позовну заяву про визнання бездіяльності ВККС протиправною, стягнення з неї недоплаченої заробітної плати за 2017-2019 роки та компенсації за невикористану щорічну основну відпустку за 2016-2019 роки ОСОБА_1 подав до адміністративного суду 31 березня 2023 року, тобто після закінчення строків, установлених процесуальним законом.

Водночас ОСОБА_1 до позовної заяви не додає заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням у ній поважних причин пропуску такого строку та відповідних доказів поважності причин його пропуску.

Частиною першою статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За правилами частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п?яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки позовну заяву подано після закінчення строків, установлених законом, і в порушення вищенаведених вимог процесуального закону заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням у ній поважних причин пропуску такого строку та відповідних доказів поважності причин його пропуску ОСОБА_1 до позовної заяви не додано, таку позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачеві десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до Суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом із зазначенням підстав для поновлення строку та доказів поважності причин його пропуску.

У разі неусунення недоліків позовної заяви протягом установленого строку, вона буде повернута позивачеві на підставі частини другої статті 123 КАС України.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 169, 171 КАС України, Суд

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання бездіяльності протиправною, стягнення недоплаченої заробітної плати та компенсації за невикористану щорічну основну відпустку залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений строк, позовна заява разом із доданими до неї матеріалами буде повернута особі, що її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Кашпур