Справа № 120/10377/22
Суддя: Вільчинський Олександр Ванадійович
Дата ухвалення: 2023-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

03 травня 2023 р. Справа № 120/10377/22

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вільчинського О.В., розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області та відділення поліції № 1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області (далі - ГУНП у Вінницькій області, відповідач) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Підставою для звернення до суду стало ненадання відповідачем інформації та відповіді на запити позивача від 29.10.2022 та від 24.11.2022 на його (позивача) електронну адресу.

Відповідно до вимог пункту 1 частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

За правилами частини 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частини 5 статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

30.12.2022 представник відповідача подав до суду відзив на адміністративний позов, за змістом якого заперечує проти позову. Окремо наголосив, що ГУНП у Вінницькій області у Вінницькій області є неналежним відповідачем у цій справі, оскільки запити позивача від 29.10.2022 та 24.11.2022 не розглядало і не приймало будь-яких рішень.

Позивачем до суду у свою чергу надано відповідь на відзив, однак суд не приймає її до уваги, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 263 КАС України заявами по суті справи у цій категорії справ є лише позов та відзив.

Ухвалою від 15.03.2023 суд залучив до участі у справі як другого відповідача відділення поліції № 1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області та встановив останньому строк для подання відзиву на позов.

31.03.2023 від відділення поліції № 1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області до суду надійшов відзив на позовну заяву, за змістом якого відповідач 2 не визнає позовної заяви, вважає її безпідставною та необґрунтованою. Свою позицію мотивує тим, що запит позивача від 29.10.2022 (вх. реєстр № 4498/213-22 від 31.10.2022) було розглянуто відповідно до вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації" та підготовлено обґрунтовану відповідь ОСОБА_1 , яку було надіслано поштою за вихідним №7403/214/2022 від 03.11.2022 на адресу АДРЕСА_1 , Надіслати на електрону адресу відповідь, засвідчену дійсним електронним цифровим підписом посадової особи, прізвище якої буде зазначено в кінці відповіді, не представилося можливим, у зв`язку з тим, що в капітана поліції А. Майби відсутній електронний цифровий підпис.

На запит позивача від 24.11.2022, як зазначає відповідач 2, 26.11.2022 слідчим СВ ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області старшим лейтенантом поліції О.Саволюком було підготовлено та зареєстровано в канцелярії ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області за вихідним № 7866/2142022 відповідь на звернення ОСОБА_1 . Вказує, що оскільки цифрового електронного підпису в ОСОБА_1 немає, і так як він являється слідчим по кримінальним справам, які внесенні до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань особисто ним за зверненнями ОСОБА_1 , по яких останній запитує інформацію, та маючи відомості про фактичне проживання заявника, дана відповідь була направлена заявнику поштою.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та оцінивши надані сторонами докази суд встановив, що 29.10.2022 ОСОБА_1 надіслав на електронну адресу Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області () запит на інформацію, за змістом якого на підставі Закону України "Про доступ до публічної інформації" та враховуючи, те що не отримав жодної постанови про закриття кримінальних проваджень, просив надати достовірну та повну інформацію про те, на якій стадії знаходяться кримінальні провадження: №0000074, №0000325, №0000327, №0000582 та №0000404 в яких він є заявником. Інформацію просив надати по кожному провадженню окремо. Просив також невідкладно повідомити вхідний реєстраційний номер та дату реєстрації цього запиту, на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1

Відповідь та запитувану інформацію позивач просив надати на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 та засвідчити (скріпити) всі файли дійсним електронним цифровим підписом посадової особи, прізвище якої буде зазначене в кінці відповіді на цей запит.

02.11.2022 позивач отримав попередню відповідь на запит, в якій Жмеринський РВП повідомив, що звернення зареєстровано за №4498/213-22 від 31.10.2022 та надсилається для розгляду заступникові начальника відділення поліції №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області - начальнику слідчого відділення Сергію Пелиху.

24.11.2022 ОСОБА_1 надіслав на електронну адресу відділення поліції №1 Жмеринського РВП ГУ НП у Вінницькій області () запит на інформацію, за змістом якого на підставі Закону України "Про доступ до публічної інформації" просив надати повні, достовірні та якісні копії постанов про закриття кримінальних проваджень, які внесені в ЄРДР за №0000074, №0000325, №0000327, №0000582, №0000404 та № 000288. Просив невідкладно повідомити вхідний реєстраційний номер та дату реєстрації цього запиту на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1

Відповідь та запитувану інформацію позивач просив надати на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 та засвідчити (скріпити) всі файли дійсним електронним цифровим підписом посадової особи, прізвище якої буде зазначене в кінці відповіді на цей запит.

Не отримавши відповіді на вказані запити від 29.10.2022 та від 24.11.2022, позивач звернувся до суд з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам, суд виходив з такого.

Право на доступ до публічної інформації є конституційним правом людини, передбаченим і гарантованим ст. 34 Конституції України, яка, у свою чергу, ґрунтується на положеннях ст. 10 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, ст. 19 Загальної декларації прав людини, статей 18 та 19 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Відповідно до ст. 34 Конституції України кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Статтею 40 Конституції України передбачено, що усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Закон України від 02.10.1992 № 2657-ХІІ "Про інформацію" (далі - Закон № 2657-ХІІ) визначає, що кожен має право на вільне одержання, використання, поширення, зберігання та захист інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів.

Згідно із ст. 1 Закону № 2657-ХІІ інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб.

Частиною першою статті 5 Закону № 2657-ХІІ встановлено, що кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, та інформації, що становить суспільний інтерес визначається Законом України від 13.01.2011 № 2939-VI "Про доступ до публічної інформації" (далі також Закон № 2939-VI).

Відповідно до ст. 1 Закону № 2939-VI публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 3 Закону № 2939-VI визначені гарантії забезпечення права на публічну інформацію, зокрема: обов`язок розпорядників інформації надавати інформацію, крім випадків, передбачених законом; визначення розпорядником інформації спеціальних структурних підрозділів або посадових осіб, які організовують у встановленому порядку доступ до публічної інформації, якою він володіє; максимальне спрощення процедури подання запиту та отримання інформації.

Згідно зі ст. 5 Закон № 2939-VI, доступ до інформації забезпечується шляхом: систематичного та оперативного оприлюднення інформації: в офіційних друкованих виданнях; на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет; на інформаційних стендах, будь-яким іншим способом; надання інформації за запитами на інформацію.

Аналіз наведеної норми дає підстави вважати, що запит на інформацію є одним із видів забезпечення доступу до публічної інформації.

Згідно зі ст. 12 Закону №2939-VI суб`єктами відносин у сфері доступу до публічної інформації є: запитувачі інформації - фізичні, юридичні особи, об`єднання громадян без статусу юридичної особи, крім суб`єктів владних повноважень; розпорядники інформації - суб`єкти, визначені у статті 13 цього Закону; структурний підрозділ або відповідальна особа з питань запитів на інформацію розпорядників інформації.

Водночас, за змістом вимог пункту 6 частини 1 статті 14 Закону № 2939-VI розпорядники інформації зобов`язані надати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації.

Згідно зі статтею 19 Закону № 2939-VI запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні. Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту. Запит на інформацію може бути індивідуальним або колективним. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача. Письмовий запит подається в довільній формі.

Запит на інформацію має містити:

1) ім`я (найменування) запитувача, поштову адресу або адресу електронної пошти, а також номер засобу зв`язку, якщо такий є;

2) загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо;

3) підпис і дату за умови подання запиту в письмовій формі.

Суд зазначає, що запити позивача від 29.10.2022 та від 24.11.2022 відповідають вимогам Закону № 2939-VI, оскільки містить всі необхідні вимоги, які викладені у статті 19 вказаного Закону. У таких запитах позивач просив надати достовірні, повні та якісні копії постанов про закриття кримінальних проваджень, відтак запитувана позивачем інформація в контексті статті 1 Закону № 2939-VI є публічною.

За змістом ч. 1 ст. 20 Закону № 2939-VI розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

Частиною 4 тієї ж статті закріплено, що у разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

Відтак, праву позивача звертатись із інформаційними запитами та отримати інформацію кореспондує обов`язок розпорядника публічної інформації надати достовірну, точну та повну інформацію у встановлені Законом строки.

При цьому зважаючи на імперативний обов`язок розпорядника інформації надати відповідь на інформаційний запит, суд вважає, що саме розпорядник інформації у випадку виникнення спору повинен довести факт не лише складання відповіді, а й надіслання її та вручення запитувачу інформації або ж неможливість вручення із зазначенням відповідних причин.

Статтею 23 Закону № 2939-VI закріплено право на оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядника інформації та передбачено, що такі рішення, дії або бездіяльність можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду. Запитувач має право оскаржити: відмову в задоволенні запиту на інформацію; відстрочку задоволення запиту на інформацію; ненадання відповіді на запит на інформацію; надання недостовірної або неповної інформації; несвоєчасне надання інформації; невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону; інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.

Надаючи оцінку твердженням сторони відповідача щодо виконання обов`язку надіслання відповіді на запити позивача, суд зважає на роз`яснення, що надані у пункті 11.2 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 №10 "Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації" у якій зазначено, що особа має право вибирати на власний розсуд форму копій документів, які вона запитує, а саме: паперову чи електронну. У випадку, якщо переведення в електронну форму (сканування) не є технічно неможливим та не покладає на розпорядника надмірний тягар, враховуючи ресурсні можливості, вимога щодо надання копії документів у сканованій формі повинна бути задоволена.

У пункті 10.3 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 №10 роз`яснено: "частиною п`ятою статті 19 Закону № 2939-VI, зокрема, передбачено можливість зазначення у запиті лише електронної адреси. Це свідчить про можливість обрання виключно електронної форми листування з розпорядником інформації і, відповідно, отримання відповіді на запит тільки на електронну адресу.

У випадку, якщо запитувач просить надати відповідь на електронну адресу, розпорядник інформації повинен з дотриманням вимог діловодства оформити лист-відповідь (поставити підпис, указати посаду, дату і номер реєстрації листа) та надіслати його у сканованому вигляді на електронну адресу запитувача".

Таким чином, аналіз положень частини 5 статті 19 Закону №2939-VІ дає підстави зробити висновок про можливість обрання запитувачем інформації виключно електронної форми листування з розпорядником інформації і, відповідно, отримання у такому разі відповіді на запит тільки на електронну адресу у сканованому вигляді за умови наявності для цього технічної можливості у розпорядника інформації. Однак, у тому випадку, коли у запиті позивача вказано обидва способи отримання інформації, відповідач вправі на власний розсуд обрати один із них.

Суд звертає увагу на те, що у запитах на інформацію від 29.10.2022 та від 24.11.2022 позивачем визначено спосіб отримання відповіді на запит, а саме: шляхом надання на електронну адресу, засвідчивши (скріпивши) всі файли дійсним електронним підписом посадової особи, прізвище якої буде зазначене в кінці відповіді на цей запит.

В той же час, докази направлення на електронну адресу позивача запитуваної інформації матеріали справи не містять.

Відділення поліції № 1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області зазначає про неможливість направлення позивачеві запитуваної інформації на електронну пошту через відсутність цифрового електронного підпису посадових осіб, які готували запити, однак допустимих, достовірних та достатніх доказів цієї обставини (факту) не надано. Суд зауважує увагу на те, що пояснення сторони не є засобом доказування (ст. 72 КАС України). Також суд звертає увагу, що позивача не повідомлено про відсутність технічної можливості надати відповіді на запити у визначений ним (позивачем) спосіб.

Щодо доводів відділення поліції № 1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області про надання відповіді на запити позивача поштою, то суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 9.5 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 №10 у разі пересилання відповіді на запит поштою цей обов`язок вважається виконаним у момент здачі документа на пошту; реєстрація відповіді на запит як вихідного документа у системі діловодства розпорядника інформації не є моментом завершення перебігу згаданого строку. Якщо відповідь на запит здається на пошту разом з іншою кореспонденцією того ж виду та категорії, належним і допустимим доказом відправлення такого запиту є список згрупованих поштових відправлень із відміткою працівника зв`язку про його прийняття (пункт 66 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270).

Крім того, пунктом 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 передбачено, що розрахунковий документ - документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Статтею 13 Закону України "Про поштовий зв`язок" від 04.10.2001 №2759-III визначено порядок надання поштового зв`язку. Так, у абзаці 3 цієї статті зазначено, що у договорі про надання послуг поштового зв`язку, якщо він укладається у письмовій формі, та у квитанції, касовому чеку тощо, якщо договір укладається в усній формі, обов`язково зазначаються найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. У договорі, стороною якого є національний оператор зв`язку, укладеному у будь-якій формі, має міститися попередження про недопущення пересилання письмової кореспонденції, виконаної і розтиражованої друкарським способом, без вихідних даних (тираж, назва друкарні, номер замовлення та інше). За недотримання цієї вимоги несе відповідальність оператор поштового зв`язку.

Відтак, суд вважає, що належним доказом надіслання розпорядником інформації відповіді на запит є квитанція або касовий чек, в якому зазначено найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість.

Таким чином, на переконання суду, належних доказів у підтвердження надіслання та/чи вручення позивачеві відповіді на запити поштою також не надано.

За змістом позовних вимог позивач просить суд визнати протиправною бездіяльність ГУНП у Вінницькій області щодо ненадання на електронну адресу позивача відповіді та інформації на його запит від 29.10.2022 (вх. реєстр. №4498/213-22 від 31.10.2022) та на запит від 24.11.2022; зобов`язати відповідача протягом п`яти днів після набрання рішення суду законної сили надати на електронну адресу позивача повну та достовірну інформацію на його запити від 29.10.2022 та від 24.11.2022.

В той же час, як видно із матеріалів справи, такі запити позивача розглядалися відділенням поліції № 1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області

Відтак, оскільки відділенням поліції № 1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області порушено право позивача на своєчасне отримання відповіді на запит, наявні підстави для визнання протиправною бездіяльності відділення поліції № 1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області щодо ненадання на електронну адресу позивача відповідей та інформації на його запити від 29.10.2022 (вх. реєстр № 4498/213-22 від 31.10.2022) та від 24.11.2022.

Щодо позовної вимоги зобов`язального характеру, то суд зазначає таке.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії. Водночас, згідно п. 10 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

При обранні способу відновлення порушеного права позивача суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права ст. 1 Протоколу № 1 до Європейської Конвенції з прав людини, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

Аналіз вищенаведеної норми свідчить про безпосередній взаємозв`язок вимоги про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та вимоги про зобов`язання вчинення ним певних дій. Більш того, друга вимога є похідною та залежною від першої. Адже внаслідок визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною, можливим є зобов`язання до вчинення певних дій для відновлення порушених прав та інтересів сторони.

Тому, з огляду на те, що судом визнано протиправною бездіяльність відділення поліції № 1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області щодо ненадання на електронну адресу позивача відповідей та інформації на його запити від 29.10.2022 (вх. реєстр № 4498/213-22 від 31.10.2022) та від 24.11.2022, відповідно, з метою відновлення порушених прав та інтересів позивача, суд вважає за необхідне зобов`язати відділення поліції № 1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області протягом п`яти днів після набрання рішенням суду законної сили надати на електронну адресу позивача повну та достовірну інформацію на його запити від 29.10.2022 (вх. реєстр № 4498/213-22 від 31.10.2022) та від 24.11.2022.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши обґрунтованість основних доводів сторін та оцінивши надані сторонами докази в їх сукупності, суд приходить до переконання про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору, питання про розподіл таких судових витрат не вирішується

Керуючись ст.ст. 72-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність відділення поліції № 1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області щодо ненадання на електронну адресу ОСОБА_1 відповідей та інформації на його запити від 29.10.2022 (вх. реєстр №4498/213-22 від 31.10.2022) та від 24.11.2022.

Зобов`язати відділення поліції № 1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області протягом п`яти днів після набрання рішенням суду законної сили надати на електронну адресу ОСОБА_1 відповіді та інформацію на його запити від 29.10.2022 (вх. реєстр № 4498/213-22 від 31.10.2022) та від 24.11.2022.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач 1: Головне управління Національної поліції у Вінницькій області (21050, м. Вінниця, вул. Театральна, 10, )

Відповідач 2: Відділення поліції № 1 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області (23000 Вінницька область, Жмеринський район, м. Бар, майдан Святого Миколая, 14).

Суддя Вільчинський Олександр Ванадійович