Справа № 200/871/23
Суддя: Загацька Т.В.
Дата ухвалення: 2023-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 травня 2023 року Справа№200/871/23

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Загацької Т.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» (, 84307, Донецька обл., м. Краматорськ, пров. Земляний, буд.2) до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (61052, м.Харків, вул.Благовіщенська, 30, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» звернулось до суду з вказаним адміністративним позовом до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати рішення Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків за №1506/6/35-00-04-01-22 від 19.10.2022 щодо можливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку;

- зобов`язати Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків прийняти рішення щодо неможливості своєчасного виконання Обласним комунальним підприємством «Донецьктеплокомуненерго» своїх податкових обов`язків, згідно заяви про відсутність можливості своєчасно виконувати податкові зобов`язання під час воєнного стану за №1182/03 від 29.09.2022.

В обґрунтування позовних вимог вказано, що підприємство має податкову адресу та здійснює господарську діяльність в зоні активних бойових дій. Позивачем було подано відповідачу заяву про відсутність можливості виконання платником податків податкового обов`язку через недостатність у юридичної особи, як фактичних так і економічних можливостей виконувати податкові обов`язки, визначені Податковим кодексом України та іншим законодавством, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи. Відповідачем винесено рішення №1506/6/35-00-04-01-22 від 19.10.2022, яким відмовлено у вказаній заяві позивача, з одночасним визнанням можливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку. Позивач вважає вказане рішення відповідача протиправним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки вказане рішення не містить посилання на доведеність можливості своєчасного виконання податкового обов`язку, як не містить жодного обов`язкового посилання на встановлення або не встановлення необхідного причинно-наслідкового зв`язку, що є обов`язковим, так як зміст заяви позивача передбачає посилання на обставини непереборної сили, що сталися в результаті збройної агресії Російської Федерації. З огляду на вказане позивач просив задовольнити позовні вимоги.

03.03.2023 ухвалою Донецького окружного адміністративного суду відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Від Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого вказано, що оскаржуване рішення є правомірним та таким, що відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки позивачем протягом 2022 року було подано податкову звітність (річну податкову звітність за 2021 рік, щомісячну, квартальну), здійснено реєстрацію податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, своєчасно сплачено нараховані суми грошових зобов`язань, податковий борг по поточним зобов`язанням відсутній, здійснено нарахування та виплату заробітної плати працівникам підприємства з виплатою податків. На думку відповідача, підприємство має можливість своєчасно виконувати податковий обов`язок. Крім того, податковим кодексом не визначено часткове виконання податкового обов`язку. З наведених підстав, просив суд відмовити у задоволенні позову.

Від обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» до суду надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої позивач вважає, що дотримався строків звернення до суду, а саме звернувся у шестимісячний строк починаючи з дати звернення зі скаргою, тобто з 17.11.2022 у відповідності до вимог ч.4 ст.122 КАС України, оскільки рішення за результатами розгляду скарги не прийнято. Зазначає, що платник податків, який у зв`язку із проведенням бойових дій втратив можливість у повній мирі здійснювати господарську діяльність, отримувати дохід від підприємницької діяльності (сплата населенням коштів за отриману теплову енергію у Донецькій області) та/або навіть втратив основні засоби для ведення такої господарської діяльності не може бути притягнутий до відповідальності у зв`язку із невиконанням ним податкових обов`язків. На задоволенні позову наполягав.

26.04.2023 ухвалою Донецького окружного адміністративного суду відмовлено у задоволенні клопотання Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про розгляд даної справи в судовому засіданні.

Щодо клопотання Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає наступне.

В обґрунтування вказаного клопотання відповідачем зазначено, що наразі ОКП «Донецьктеплокомуненерго» здійснює процедуру адміністративного оскарження, рішення ДПС України не прийнято. Тобто, позивачем без дотримання процедури закінчення адміністративного оскарження подано позов до суду, що суперечить п.56.19 ст.56, п.п.63.1 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПКУ. Отже, одночасне адміністративне та судове оскарження рішення контролюючого органу №1506/6/35-00-04-01-22 від 19.10.2022 є неможливим, у зв`язку із цим позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п.7 ч.1 ст.240 КАСУ.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 Податкового кодексу України.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 Податкового кодексу України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

У справі № 500/2486/19, Верховний Суд зазначив, що граматичне тлумачення змісту пункту 56.18 статті 56 ПК України дає підстави для висновку, що вказана норма не встановлює процесуальних строків звернення до суду. Абзац перший цієї норми презюмує право платника податків використати судовий порядок оскарження відповідного рішення контролюючого органу та встановлює момент виникнення права на відповідне оскарження - з моменту отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу. Також він передбачає, що при реалізації такого права необхідно враховувати строки давності, установлені статтею 102 ПК України. При цьому мова йде не тільки про строки, згадані в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті. Аналіз статті 102 ПК України дає підстави для висновку, що після закінчення визначеного у ній строку давності питання вирішення спору, зокрема, щодо правомірності податкового повідомлення-рішення взагалі не може бути поставлене перед контролюючим органом вищого рівня або судом. Суд дійшов висновку, що зазначений у пункті 102.1 статті 102 ПК України строк є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду.

Водночас, Судова Палата дійшла висновку, що пункт 56.19 статті 56 ПК України прямо встановлює строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження.

З цих підстав суд відступив від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 3 квітня 2020 року у справі №2540/2576/18, у частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено, і сформулював такий правовий висновок.

Норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Таким чином, оскільки у спірних правовідносинах позивач застосував процедуру адміністративного оскарження рішення, строк звернення до суду в даному випадку регулюється спеціальною нормою пункту 56.19 статті 56 ПК України.

За загальним правилом, відповідно пункту 56.8 пункту 56 Податкового кодексу України контролюючий орган, який розглядає скаргу платника податків, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його протягом 20 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника податків засобами поштового зв`язку (з повідомленням про вручення) чи електронного зв`язку (з дотриманням вимог, визначених пунктом 42.4 статті 42 цього Кодексу) або надати йому під розписку.

Однак, відповідно до вимог п. 52-8 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України, тимчасово, на період по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зупиняється перебіг строків, встановлених, зокрема, статтею 56 цього Кодексу (в частині процедури адміністративного оскарження) щодо скарг платників податків (крім скарг щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість), що надійшли (надійдуть) по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), та/або які не розглянуті станом на 18 березня 2020 року. Таке зупинення не породжує будь-яких наслідків, передбачених статтею 56 цього Кодексу.

З першого календарного дня місяця, наступного за місяцем, в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), перебіг строків, які зупинялися відповідно до цього пункту, продовжується з урахуванням часу, що минув до такого зупинення.

Таким чином, зважаючи на вимоги пункту 52-8 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, вбачається відсутність підстав для висновку, що скарга, подана позивачем в адміністративному порядку, вважається такою, що повністю задоволена через порушення 20-ти денного строку її розгляду, оскільки строки розгляду фактично зупинені.

Суд зауважує, що відповідно до п. 56.19. ст. 56 Податкового кодексу України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Обласним комунальним підприємством «Донецьктеплокомуненерго» 17.11.2022 за вих. №1334/03 в порядку адміністративного оскарження подано скаргу на спірне рішення відповідача, яке було надіслано до контролюючого органу вищого рівня та відповідачу засобами електронного зв`язку у відповідності до ст.42 ПК України щодо листування платників податків та контролюючих органів через електронній кабінет.

Позивач звернувся до суду з даним позовом 01.03.2022 через підсистему ЄСІТС Електронний суд. Станом на день звернення позивача до суду з цим позовом рішення за результатами розгляду скарги не прийнято.

Позивач 16.01.2023 за вих. № 45/26 звернувся до відповідача с запитом щодо закінчення процедури адміністративного оскарження

Листом від 30.01.2023 № 2281/6/99-00-06-02-02-06 Державна податкова служба України на запит позивача повідомила, що строки розгляду скарги були зупинені згідно вимог п. 52-8 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України.

Таким чином, враховуючи, що станом на момент звернення з даним позовом до суду перебіг строку розгляду контролюючим органом скарги платника податків був зупиненим, отже, день закінчення процедури адміністративного оскарження фактично не настав, відтак в даному випадку позивачем не пропущений місячний строк оскарження, передбачений п.56.19 ст. 56 Податкового кодексу України.

Суд відхиляє доводи представника відповідача про пропущення позивачем шестимісячного строку звернення до суду згідно абзацу 2 частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з неприйняттям Державною податковою службою України рішення за результатами розгляду скарги позивача, оскільки як зазначав суд вище у спірних правовідносинах спеціальною нормою, яка регулює строк звернення до суду, є положення п. 56.19. ст. 56 Податкового кодексу України.

Також, слід зазначити, що норма абзацу 2 частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України застосовується, якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом. Проте, в даному випадку не можна стверджувати, що рішення Державної податкової служби України на скаргу обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» на податкові рішення №1506/6/35-00-04-01-22 від 19.10.2022, не було прийнято у строки, встановлені законом, оскільки строки розгляду скарги були зупинені згідно вимог п. 52-8 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України.

Крім того, оскарження позивачем рішення №1506/6/35-00-04-01-22 від 19.10.2022 в адміністративному порядку до ДПС України не перешкоджає платнику податків звернутися з відповідним позовом до суду.

Суд приходить до висновку, що позивачем не було пропущено строк звернення до адміністративного суду, у зв`язку з чим у задоволенні заяви Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про залишення без розгляду адміністративного позову слід відмовити.

За правилами ч.1 ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Розглянувши наявні заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги, дослідивши докази, які наявні в матеріалах справи, суд встановив наступне.

Обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» зареєстроване 23.02.2001, про що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вчинено запис про включення відомостей про державну реєстрацію юридичної особи за ідентифікаційним кодом 03337119; перебуває на обліку в Північному міжрегіональному управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків; місцезнаходження юридичної особи: 84307, Донецька обл., м. Краматорськ, пров.Земляний, буд.2.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основний вид економічної діяльності товариства за КВЕД: 35.30 постачання пари, гарячої води та кондиційованого повітря (основний); 43.22 монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування; 46.71 оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами; 46.74 оптова торгівля залізними виробами, водопровідним і опалювальним устаткуванням і приладдям до нього; 46.90 неспеціалізована оптова торгівля; 47.78 роздрібна торгівля іншими невживаними товарами в спеціалізованих магазинах; 56.10 діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування; 71.12 діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах; 72.19 дослідження й експериментальні розробки у сфері інших природничих і технічних наук; 35.11 виробництво електроенергії; 35.12 передача електроенергії; 35.13 розподілення електроенергії; 36.00 забір, очищення та постачання води; 37.00 каналізація, відведення й очищення стічних вод; 41.20 будівництво житлових і нежитлових будівель.

29.09.2022 ОКП «Донецьктеплокомуненерго» звернулось до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків із заявою за вих.№1182/03 про неможливість виконання податкових обов`язків (подання податкової звітності). На обґрунтування підстав неможливості виконання податкових зобов`язань у заяві №1182/03 від 29.09.2022 вказано такі обставини:

ОКП «ДТКЕ» є комунальним підприємством, що здійснює діяльність з виробництва, транспортування, постачання теплової енергії споживачам Донецької області. Місце реєстрації підприємства згідно установчих документів: Донецька область, м. Краматорськ, пров.Земляний,2. До складу ОКП «ДТКЕ» входять 9 відокремлених підрозділів, місце знаходження яких є м. Волноваха, м. Лиман, м. Святогірськ, м. Костянтинівка, м.Краматорськ, м. Слов`янськ, м. Дружківка, м. Торецьк, м. Мирноград.

Неможливість своєчасного подання податкової звітності обумовлена тим, що ОКП «ДТКЕ» не може використати в повному обсязі та вивезти первинні фінансові документи, оскільки відокремлені та структурні підрозділи, виробничі потужності підприємства знаходяться в населених пунктах, у яких ведуться воєнні (бойові) дії, які знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окуповані збройними формуваннями Російської Федерації та входять до Переліку територіальних громадах, які розташовані в районі проведення воєнних(бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), затвердженого наказом Мінінтеграції України від 25.04.2022р. №75 зі змінами.

Крім того, відокремлені підрозділи підприємства в м.Волноваха, м.Лиман, м.Святогірськ знаходяться на територіях територіальних громад, які тимчасово окуповані та доступ до первинних документів неможливий.

До правоохоронних органів направлено заяви про вчинення кримінального правопорушення по територіям, які тимчасово захоплено збройними формуваннями Російської Федерації та на яких розташовано відокремлені підрозділи, які здійснювали первинний облік (від 19.04.2022 №897/06, від 02.06.2022 №961/06, від 06.06.2022 № 936/06, від 06.06.2022 № 937/06, від 10.06.2022 №950/06, від 15.06.2022 № 953/06, від 29.06.2022 №966/06).

У відповідності до Положення про організацію бухгалтерського обліку ОКП «ДТКЕ» всі первинні документи, на підставі яких здійснюється облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань створюються, зберігаються в місцях розташування відокремлених та структурних підрозділів підприємства.

У період з початку ведення бойових дій до теперішнього часу вивезення первинних документів на більш небезпечні території пов`язане з великим ризиком для життя та здоров`я співробітників підприємства.

Про факти пошкоджень об`єктів комунальної власності, підприємством подається відповідна інформація до Реєстру пошкодженого та знищеного майна.

На підставі вищезазначеного, ОКП «ДТКЕ» не має можливості своєчасно подавати декларацію з податку на прибуток підприємства починаючи з 1 кварталу 2022р. та оприлюднити фінансову звітність підприємства за 2021 рік, підтверджену аудитором.

До заяви №1182/03 від 29.09.2022 позивачем було долучено повідомлення від 29.09.2022 №1181/03 про неможливість вивезення первинних документів з додатком їх переліку.

19.10.2022 Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків було прийнято рішення №1506/6/35-00-04-01-22 щодо можливості ОКП «ДТКЕ» своєчасного виконання свого податкового обов`язку.

В обґрунтування такого рішення відповідачем зазначено, що:

- підприємством не надано документи, які підтверджують віднесення територій - м.Волноваха, м. Лиман, м. Святогірськ, м. Костянтинівка, м. Краматорськ, м. Слов`янськ, м.Дружківка, м. Торецьк, м. Мирноград до територій, на яких ведуться бойові дії та які окуповані за період з 24.02.2022 по теперішній час;

- згідно інформаційних баз даних ДПС України встановлено, що відповідно до ст.16 «Обов`язки платників податків» Податкового кодексу України ОКП «Донецьктеплокомуненерго» () протягом 2022 року виконує податкові обов`язки платника податку, а саме: подано 27.05.2022 декларацію з податку на прибуток за 2021 рік; подає податкову щомісячну та квартальну звітність за 2022 рік; сплачує задекларовані податкові зобов`язання; здійснює реєстрацію податкових накладних та/або розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних.

17.11.2022 за вих. № 1334/03 позивачем в порядку адміністративного оскарження подано скаргу на рішення відповідача, яку надіслано до контролюючого органу вищого рівня та відповідачу шляхом направлення засобами електронного зв`язку у відповідності до ст.42 ПК України щодо листування платників податків та контролюючих органів через електронній кабінет.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся з позовом до суду.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.

Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема: визначають вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України від 2 грудня 2010 року №2755-VІ (далі - Податковий кодекс України в редакції на час спірних відносин).

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12.05.2022 №2260-IX (далі - Закон №2260-IX), який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни, зокрема, до пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України,згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установлено особливості справляння податків і зборів.

Зокрема, згідно з підпунктом 69.1. (Норми підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX застосовуються починаючи з 27 травня 2022 року) у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Підпунктом 69.1. передбачено, що порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

При цьому, до підпункту 69.1. пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України були внесені зміни Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12.05.2022 №2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022. Згідно з даними змінами порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків податкових обов`язків мало затвердити Міністерство фінансів України, тобто дати відповідь на питання: за якими підставами (критеріями) вважати платника податків таким, що не має можливості виконувати свої податкові обов`язки під час війни. А також, як такий стан підтвердити. Однак, не зважаючи на те, що Закон діє з 27.05.2022, такого Порядку не було впродовж до 06.09.2022.

Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.08.2022 за №967/38303, «Про затвердження Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, та переліків документів на підтвердження» відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України на період до припинення або скасування воєнного стану на території України затверджено:

- Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України;

- Перелік документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, зокрема щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента;

- Перелік документів, що підтверджують неможливість платника податків - фізичної особи, зокрема самозайнятої особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента.

Наказ Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25.08.2022 за №967/38303, набрав чинності 06.09.2022 (опубліковано: Офіційний вісник України 2022 р., № 69, стор. 66, стаття 4198, код акта 113382/2022).

Згідно з пунктом 1 розділу II Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу Україно підставами неможливості виконання платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) є:

1) втрата (знищення чи зіпсуття) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;

2) неможливість використати чи вивезти документи, комп`ютерне та інше обладнання внаслідок ведення бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;

3) використання чи вивезення документів, комп`ютерного або іншого обладнання, пов`язане з ризиком для життя чи здоров`я посадової особи платника податків або неможливе у зв`язку з встановленням уповноваженими органами державної влади відповідно до закону в умовах воєнного стану заборон та/або обмежень;

4) можливість витоку інформації щодо обсягів та місць зберігання пального або спирту етилового та їх знищення надалі внаслідок складання та реєстрації акцизних накладних, та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо (виключно в частині виконання визначених цим абзацом обов`язків);

5) відсутність у платника податків інших посадових осіб, уповноважених відповідно до законодавства нараховувати, стягувати та вносити до бюджету податки, збори, а також вести бухгалтерський облік, складати та подавати податкову та фінансову звітність, відсутність можливості у власника призначити таких посадових осіб за умови відсутності у такого платника податків об`єктів оподаткування, або показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу, може бути пов`язана з такими обставинами:

посадова особа є одночасно одним із власників юридичної особи за умови, що відсутність такого співвласника (акціонера, учасника, засновника) унеможливлює прийняття рішення про призначення на постійній або тимчасовій основі іншої посадової особи;

юридична особа заснована на власності окремої фізичної особи, яка одночасно є єдиною посадовою особою такої юридичної особи.

6) перебування (податкова адреса платника податків та/або фактичне знаходження/знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який (які) знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями Російської Федерації;

7) інші обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), підтверджені документально.

Згідно з пунктом 3 розділу II Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, до платників податків, які на дату набрання чинності цим Порядком (а саме: на 06.09.2022) мають можливість подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків, застосовуються такі правила.

У разі неможливості виконання платником податків - юридичною особою податкового обов`язку, платник податків подає не пізніше 30 вересня 2022 року заяву про відсутність такої можливості разом з вичерпним переліком документів (копій документів), інформації, які передбачені Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року №225, до контролюючого органу в порядку передбаченому пунктом 8 цього розділу (пункт 8 передбачає, що платники податків подають до контролюючого органу заяву та документи в електронній формі шляхом надсилання через Електронний кабінет або у паперовій формі шляхом подання до контролюючого органу за місцем податкової адреси або будь-якого сервісного центру контролюючого органу, або надсилання поштою з повідомленням про вручення).

Вимоги до заяви про відсутність можливості виконання платником податків податкового обов`язку встановлені пунктом 3 розділу II вищевказаного Порядку.

Згідно з пунктом 4 розділу II Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, до платників податків, у яких після дати набрання чинності цим Порядком з`явилася можливість подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків, застосовуються такі правила.

У разі відсутності у платника податків, можливості подати таку заяву та відповідні документи (копії документів), інформацію у строки, визначені пунктом 3 цього розділу. платник податків подає заяву та відповідні документи (копії документів), інформацію одночасно з набуттям можливості виконання одного із податкових обов`язків (реєстрації податкової накладної, подання звітності, сплати невиконаного податкового зобов`язання тощо) таким платником податку, передбачених Кодексом або іншим законодавством, контроль за виконанням якого покладено на контролюючий орган, але не пізніше 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платника податків.

При цьому, пунктом 7 розділу II вищевказаного Порядку встановлено, що платники податків, які не подали, у строки, встановлені пунктами 3 та 4 цього розділу, заяви у довільній формі та відповідних документів (копії документів), що підтверджують неможливість виконання податкового обов`язку, передбаченого Кодексом або іншим законодавством, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи або щодо яких контролюючий орган прийняв вмотивоване рішення щодо можливості своєчасного виконання таким платником податків свого податкового обов`язку, вважаються такими, що мають можливість своєчасно виконати податкові обов`язки у терміни, визначені Кодексом або іншим законодавством, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з пунктом 1 розділу III вищевказаного Порядку заява платника податків у довільній формі та відповідні документи (копії документів) розглядаються контролюючим органом протягом 20 календарних днів з дня, наступного за днем їх отримання, з можливістю продовження терміну розгляду з урахуванням строку, передбаченого для направлення попереднього рішення. Платники податків надають документ чи кілька документів (копію документа чи документів), інформацію, що можуть бути використані для підтвердження неможливості виконання ними своїх податкових обов`язків.

У разі недостатності документів (копій документів), що підтверджують неможливість виконання у платника податків податкових обов`язків, контролюючий орган направляє попереднє рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку (далі - Попереднє рішення) за формою, що додається, з пропозицією щодо надання платником податку конкретних додаткових документів (копій документів) на підтвердження зазначеної у заяві підстави (підстав) неможливості виконання платниками податків податкових обов`язків.

Попереднє рішення має бути направлене платнику податків не пізніше 20 календарних днів з дня, наступного за днем отримання контролюючим органом заяви та відповідних документів (копії документів), інформації у порядку передбаченому пунктом 3 цього розділу.

Платник податку може подати до контролюючого органу додаткові документи (копії документів) обґрунтування/пояснення на підтвердження зазначеної у заяві підстави (підстав) неможливості виконання платниками податків податкових обов`язків протягом 10 календарних днів з дня, наступного за днем отримання попереднього рішення.

Додаткові документи (копії документів) обґрунтування/пояснення розглядаються контролюючим органом протягом 20 календарних днів з дня, наступного за днем їх отримання.

Якщо платник податку не надав додаткових документів (копій документів), обґрунтувань/пояснень на підтвердження зазначеної у заяві підстави (підстав) неможливості виконання податкових обов`язків, керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення на підставі попередньо поданої платником податків заяви, документів (копій документів) та інформації, що можуть бути використані для підтвердження можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податку своїх податкових обов`язків.

Контролюючий орган у разі потреби може звертатися до компетентних органів щодо додаткового підтвердження обставин, викладених у заяві платника податків та відповідних документах.

Обов`язок доведення щодо можливості чи неможливості платником податків своєчасно виконати свій податковий обов`язок покладається на контролюючий орган. Контролюючий орган встановлює причинно-наслідковий зв`язок між обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), що сталися в результаті збройної агресії Російської Федерації, безпосереднім впливом таких обставин саме на такого платника та можливістю виконання ним податкового обов`язку станом на дату, на яку припадає граничний термін виконання такого обов`язку, та керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку (далі - Рішення) за формою, що додається.

Попереднє рішення та рішення, надіслане контролюючим органом до Електронного кабінету, вважається врученим платнику податків, якщо воно сформовано з дотриманням вимог, встановлених розділом II Кодексу.

Рішення контролюючого органу може бути оскаржено відповідно до Кодексу в адміністративному чи судовому порядку.

У разі прийняття контролюючим органом рішення про неможливість своєчасного виконання платником податків податкового обов`язку, визначеного цим Порядком, до такого платника податків не застосовується відповідальність, передбачена Кодексом або іншим законодавством, контроль за яким покладено на контролюючі органи, за його невиконання / несвоєчасне виконання.

Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225 затверджено наступний Перелік документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, зокрема щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента:

1. Акт, що засвідчує факт пожежі, складений відповідно до вимог пункту 7 Порядку обліку пожеж та їх наслідків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 грудня 2003 року №2030.

2. Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у разі його знищення відповідно до Порядку надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1127 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 червня 2019р. №599).

3. Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, що засвідчує факт реєстрації відомостей про кримінальне правопорушення, отриманий у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України, у разі викрадення основних засобів або руйнування/втрати майна.

4. Інші документи, складені відповідно до вимог підпунктів 14, 15 пункту 2 Порядку визначення шкоди та збитків, завданих Україні внаслідок збройної агресії Російської Федерації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 2 березня 2022 року № 326.

5. Документ, що підтверджує відсутність коштів на банківських рахунках платника податків (виписка з рахунків клієнта банку на дату подання до банку розрахункового документа на сплату податків).

6. Копія наказу підприємства про призупинення роботи підприємства та його працівників або встановлення простою в роботі підприємства, викликане обставинами непереборної сили (із зазначенням дати початку і закінчення такого призупинення (за можливості)).

7. Документ або повідомлення оператора поштового зв`язку (вказується посилання на офіційну сторінку оператора, де розміщене таке повідомлення), що підтверджує призупинення функціонування оператора поштового зв`язку та/або об`єктів поштового зв`язку на територіях, на яких ведуться (велися) бойові дії, та територіях, тимчасово окупованих збройними формуваннями Російської Федерації.

8. Документ або повідомлення банку (вказується посилання на офіційну сторінку банку, де розміщене таке повідомлення), що підтверджує призупинення роботи банку або його відокремлених підрозділів та/або платіжних систем у зв`язку із введенням воєнного стану.

9. Копії платіжних доручень (розрахункових та інших документів щодо ініціювання переказу коштів) або їх скріншот (знімок екрану) платника податків на сплату узгоджених сум грошових зобов`язань, податкового боргу, поданих до банку, що залишилися невиконаними, оскільки кошти не були зараховані до бюджету у зв`язку з відключенням банку від системи електронних платежів або порушенням у роботі системи авторизації банку. Надається разом із документом або повідомленням, зазначеним у пункті 8 цього Переліку.

10. Документ або повідомлення (вказується посилання на офіційну сторінку банку, де розміщено таке повідомлення), що підтверджує вимушене призупинення роботи головних управлінь Казначейства у зв`язку з введенням воєнного стану.

11. Повідомлення, що підтверджує аварійне (незаплановане) відключення постачання електроенергії в умовах воєнного стану, суб`єкта господарювання до сфери обслуговування якого належить таке підприємство, зокрема скріншот повідомлення в месенджер (Viber, Telegram тощо) і мобільних додатках.

12. Документ, що підтверджує вимушене відключення надання послуг глобальної мережі Інтернет, пов`язане з введенням воєнного стану, що унеможливило надання податкової звітності в електронній формі (інформаційне повідомлення інтернет- провайдера).

13. Документи, що свідчать про пошкодження, знищення, втрату майна, що знаходиться на балансі підприємства і є об`єктом оподаткування, єдиним джерелом для сплати податків або яке перебуває у податковій заставі (акт про надзвичайну подію, інвентаризаційний опис, протокол інвентаризаційної комісії, підписаний представником територіального органу ДСНС, згідно з якими відбувається відображення таких подій у бухгалтерському обліку та викладаються фактичні події, зазначаються понесені матеріальні втрати (перелік майна, його вартість); заява до правоохоронних органів; акт незалежного оцінювача; наявність страхового полісу, заява про страховий випадок тощо).

14. Документи, що свідчать про акти мародерства, грабежу, рейдерства, захоплення майна та примусове захоплення приміщення (копія заяви до територіального органу внутрішніх справ та документ, виданий відповідним правоохоронним органом щодо реєстрації кримінального провадження тощо).

15. Документи, що свідчать про подання заяви до правоохоронних органів про вчинення кримінального правопорушення та реєстрації кримінального провадження за результатами розгляду такої заяви.

16. Документи, що свідчать про пошкодження, втрату, знищення, зіпсуття документів бухгалтерського обліку або неможливості їх вивезення з територій, на яких ведуться (велися) бойові дії, та на територіях, тимчасово окупованих збройними формуваннями Російської Федерації (інформація про подання до контролюючого органу повідомлення згідно пункту 44.5 статті 44 глави 1 розділу II Податкового кодексу України, повідомлення про неможливість вивезення первинних документів згідно пункту 69.28 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України).

17. Подання інформаційного повідомлення про пошкоджене та знищене нерухоме майно внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації, програмними засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (Портал Дія).

Враховуючи вищезазначене, за змістом Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225, головною умовою застосування підстав (критеріїв), за якими платник податків став таким, що не може виконувати свій податковий обов`язок, є те, що вони виникли внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, які спричинені військовою агресією Російської Федерації.

При цьому, таку підставу як: «б) перебування (податкова адреса платника податків та/або фактичне знаходження/знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який (які) знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями Російської Федерації» зазначено в окремому підпункті « 6» пункту 1 розділу II Порядку, який передбачає перелік підстав неможливості виконання податкових обов`язків.

Отже, це означає, що дана підстава (критерій) є самостійною й достатньою підставою для визнання платника податків таким, що не мав можливості виконувати податковий обов`язок.

Таким чином, документом, що підтверджує наявність у платника податків такої підстави (критерію) є документ, що підтверджує факт бойових дій або оточення, або окупації території, де перебуває такий платник податків (податкова адреса та/або фактичне знаходження/знаходження виробничих потужностей тощо). Таким документом на момент звернення позивача до відповідача із заявою про неможливість сплати податків від 26.09.2022 є Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), затверджений Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 №75, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.04.2022 за №453/37789.

Як встановлено судом та не заперечується сторонами по справі, ОКП «ДТКЕ» є комунальним підприємством, що здійснює діяльність з виробництва, транспортування, постачання теплової енергії споживачам Донецької області. Місце реєстрації підприємства згідно установчих документів: Донецька область, м. Краматорськ, пров.Земляний,2. До складу ОКП «ДТКЕ» входять 9 відокремлених підрозділів, місце знаходження яких є: м.Волноваха, м. Лиман, м. Святогірськ, м. Костянтинівка, м. Краматорськ, м. Слов`янськ, м.Дружківка, м. Торецьк, м. Мирноград.

Станом на момент звернення ОКП «ДТКЕ» з заявою до відповідача, в редакції Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), затверджений Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 №75, до складу юридичної особи входять відокремлені підрозділи на території яких ведуться бойові дії:

- Костянтинівська міська територіальна громада - ведення бойових дій з 24.02.2022: виробнича одиниця обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» «Костянтинівкатепломережа», код ЄДРПОУ ВП:05540860, місцезнаходження: Україна, 85102, Донецька обл., місто Костянтинівка, вулиця Лівобережна, будинок 62;

- Краматорська міська територіальна громада - ведення бойових дій з 24.02.2022: виробнича одиниця обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» «Краматорськміжрайтепломережа», код ЄДРПОУ ВП:05540936, місцезнаходження: Україна, 84313, Донецька обл., місто Краматорськ, пров.Земляний, будинок 2;

- Волноваська міська територіальна громада - тимчасово окупована: виробнича одиниця обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» «Волновахаміжрайтепломережа», код ЄДРПОУ ВП: 03562477, місцезнаходження: Україна, 85700, Донецька обл., Волноваський р-н, місто Волноваха, Мєндєлєєва, будинок 17 А;

- Лиманська міська територіальна громада ведення бойових дій з 24.02.2022: виробнича одиниця обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» «Лимантепломережа», Код ЄДРПОУ ВП: 25670552, місцезнаходження: Україна, 84404, Донецька обл., місто Лиман, провулок Робочий, будинок 6 А;

- Слов`янська міська територіальна громада ведення бойових дій з 24.02.2022: виробнича одиниця обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» «Слов`янськтепломережа», Код ЄДРПОУ ВП: 05540965, місцезнаходження: Україна, 84100, Донецька обл., місто Слов`янськ, вулиця Шовковична, будинок 5;

- Торецька міська територіальна громада ведення бойових дій з 24.02.2022: виробнича одиниця обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» «Торецьктепломережа», Код ЄДРПОУ ВП: 05540971, місцезнаходження: Україна, 85200, Донецька обл., місто Торецьк, вулиця Світла, будинок 5;

- Дружківська міська територіальна громада - ведення бойових дій з 24.02.2022: виробнича одиниця обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» «Дружківкатепломережа», Код ЄДРПОУ ВП: 05540853, місцезнаходження: Україна, 84260, Донецька обл., місто Дружківка, Дружби, будинок 84;

- Мирноградська міська територіальна громада ведення бойових дій з 24.02.2022: виробнича одиниця обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» «Мирноградтепломережа», Код ЄДРПОУ ВП: 38311229, місцезнаходження: Україна, 85327, Донецька обл.,місто Мирноград, мікрорайон Молодіжний, будинок 16 А.

Зміст Порядків, затверджених Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225 (Цитата абз. 2 пункту 1 Розділу III Порядку: «Платники податків надають документ чи кілька документів (копію документа чи документів), інформацію, що можуть бути використані для підтвердження неможливості виконання ними своїх податкових обов`язків.») свідчить про те, що на підтвердження певної підстави для визнання платника податків таким, що не мав можливості виконувати податковий обов`язок, необхідно надати до податкового органу інформацію, один документ або кілька документів, який/які стосуються та підтверджують саме цю підставу, а не всі разом документи, які передбачені у Переліку Міністерства фінансів України.

Порядок №225 набув чинності 06.09.2022, а виконати його вимоги щодо подання відповідної заяви платникам податків необхідно досить скоро до 30.09.2022. Отже, якщо платник податків не встиг подати заяву, та підтверджуючи документи до 30.09.2022 (згідно з пунктом 3 розділу II Порядку) або пізніше, але одночасно з набуттям можливості виконання одного із податкових обов`язків (реєстрації податкової накладної, подання звітності, сплати невиконаного податкового зобов`язання тощо), але не пізніше 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платника податків (згідно з пунктом 4 розділу II Порядку), то вважається, що у нього є можливість виконувати свої податкові обов`язки.

При цьому, за своїм змістом пункт 4 розділу II Порядку №225, як положення нормативно - правового акту, має пряму перспективну дію. Тобто, в пункті 4 розділу II Порядку мова йде про випадки набуття можливості платником податків виконувати такі податкові обов`язки, як реєстрація податкової накладної, подання звітності тощо, у період після 30 вересня 2022р.

Факт реєстрації позивачем податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних 27.05.2022 з податку на прибуток за 2021 рік, подання щомісячних та квартальних звітів за 2022 рік, сплати податкових зобов`язань, здійснення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в ЄРПН, на що посилається відповідач у спірному рішенні, не є свідченням того, що позивач у цей період мав можливість своєчасно та у повному обсязі виконувати свої податкові обов`язки, оскільки податкова адреса та виробничі потужності позивача знаходяться на території громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні). І внаслідок цього у позивача були відсутні такі можливості.

Подання позивачем 27.05.2022 декларації з податку на прибуток за 2021 рік свідчить саме про неможливість своєчасного виконання платником своїх податкових зобов`язань, з огляду на те, що граничний строк подання декларації був визначений 01.03.2022.

Крім того, адміністрація підприємства була переміщена до м.Жовті Води, що посприяло веденню контролю за розрахунковими рахунками та дозволило звітувати по ПДВ та виписувати і надсилати на реєстрацію податкові накладні або розрахунки коригування. Також, нарахування заробітної плати та сплата податків та зборів пов`язаних з її виплатою теж контролюється централізовано, що дозволяє звітувати з ЄСВ та ПДФО/ВЗ.

Визнання позивача таким, що мав можливості виконувати свої податкові обов`язки та має нести відповідальність за їх невиконання (неналежне виконання), за таких обставин є порушенням діючого законодавства України з боку відповідача.

До цього, відповідач, за результатами розгляду заяви від 29.09.2022, не направляв позивачу попереднє рішення з пропозицією щодо надання конкретних додаткових документів (або їх копій) для підтвердження підстави неможливості виконання податкових обов`язків, як того вимагає пункт 1 розділу III Порядку №225 «Розгляд документів платників податків щодо можливості чи неможливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок». Відповідач одразу прийняв остаточне рішення щодо можливості виконання податкових обов`язків Позивачем від 23 листопада 2022р. №3406.

У додатку до Порядку №225 передбачена форма рішення, яке приймається податковим органом за результатами розгляду заяви платника податків. Назва документу: «рішення/попереднє рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку». Отже приймаючи конкретне рішення, а саме: «попереднє рішення» або «остаточне рішення», податковому органу необхідно підкреслити або навпаки закреслити необхідне.

Оскільки у рішенні №1506/6/35-00-04-01-22 від 19.10.2022, яке отримав позивач, словосполучення «попереднє рішення» відповідачем закреслено, це означає, що дане рішення відповідача є остаточним.

В свою чергу, до позовної заяви позивачем на підтвердження неможливості виконання податкового обов`язку були надані наступні документи:

1) наказ обласного комунального підприємства «ДОНЕЦЬКТЕПЛОКОМУНЕНЕРГО» №87 від 28.02.2022 про простій, відповідно до якого для працівників обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго», крім експлуатаційного персоналу (за списком Додаток 1-10) з 01.03.2022 оголошено простій не з вини працівників, крім працівників, яким запроваджено дистанційний режим роботи на підставі окремого наказу для забезпечення безперебійної роботи підприємства до особового розпорядження генерального директора або до офіційної дати закінчення воєнного стану в Україні;

2) акт про пожежу від 24.06.2022 внаслідок бойових дій (обстрілу) будівлі котельної «Центральна №1№» за адресою вул.Б.Хмельницького, 20А, м.Костянтинівка, Донецької області;

3) акт візуального обстеження теплового пункту вул.О.Вишні ВО «Краматорськміжрайтепломережа» від 06.05.2022 у зв`язку з пошкодженням будівлі внаслідок ракетного обстрілу з додатками;

4) заяви до Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області про вчинення кримінального правопорушення по територіям, які тимчасово захоплено збройними формуваннями Російської Федерації та на яких розташовано відокремлені підрозділи, які здійснювали первинний облік: від 19.04.2022 №897/06, від 04.07.2022 №981, від 02.06.2022 №961/06, від 08.08.2022 №1045/06, від 08.08.2022 №1044/06, від 08.08.202 №1046/06, від 29.06.2022 №967/06, від 10.06.2022 №950/06, від 06.06.2022 № 937/06, від 25.07.2022 №1010/06, від 06.06.2022 № 936/06, від 29.06.2022 № 966/06, від 24.08.2022 №1101/06, від 04.07.2022 №980/06;

5) заява від 30.03.2022 №880/06 до Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області про розшук осіб, зниклих безвісті за особливих обставин працівників ВО «Волновахаміжрайтепломережа»;

6) витяг з ЄРДР № 0003252 від 27.10.2022;

7) перелік пошкодження об`єктів у сфері теплопостачання (критичної енергетичної інфраструктури) по ОКП «ДТКЕ» станом на 06.02.2023 внесених до Міжурядової платформи для збору доказів для захисту та представництва України в Європейському суді з прав людини та Міжнародному Суді ООН.

Так, відповідачем не надано можливості позивачу скористатись своїм правом надати конкретних додаткових документів (копій документів) на підтвердження зазначеної у заяві підстави неможливості виконання платниками податків податкових обов`язків.

Отже, на думку суду, відповідачем порушено процедуру прийняття рішення, оскільки доказів прийняття відповідачем попереднього рішення та його надіслання позивачу суду не надано. Крім того, спірне рішення не чітко сформоване, не визначено конкретних додаткових документів, що стосуються ОКП «ДТКЕ», як того вимагає законодавство, що унеможливило справедливий розгляд заяви.

Крім того, згідно з пунктом 1 розділу III Порядку №225 контролюючий орган у разі потреби може звертатися до компетентних органів щодо додаткового підтвердження обставин, викладених у заяві платника податків та відповідних документах. Обов`язок доведення можливості чи неможливості платником податків своєчасно виконати свій податковий обов`язок покладається на контролюючий орган.

Отже, відповідач не виконав вимогу пункту 1 розділу III Порядку №225 про те, що керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку.

Відповідач обмежився лише загальною оцінкою наданих позивачем документів, без доведення до відома позивача, що подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності зазначеної у них інформації, а тому рішення прийняте відповідачем ніяк не обґрунтовано, прийнято без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а отже відповідач діяв не у спосіб, який визначено чинним законодавством, що є підставою для скасування такого рішення суб`єкта владних повноважень.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen V. Finland), № 37801/97, від 01 липня 2003 року, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

При цьому, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Рішення №1506/6/35-00-04-01-22 від 19.10.2022 щодо можливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку, прийняте Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків всупереч положенням Наказу Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.08.2022 за №967/38303, «Про затвердження Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, та переліків документів на підтвердження», порушує права позивача, як платника податків, передбачені підпунктом 69.1. пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, є незаконним і необґрунтованим, а тому підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання відповідача прийняти рішення щодо неможливості своєчасного виконання обласним комунальним підприємством «Донецьктеплокомуненерго» своїх податкових обов`язків, згідно заяви про відсутність можливості своєчасно виконувати податкові зобов`язання під час воєнного стану за №1182/03 від 29.09.2022, суд зазначає наступне.

Як випливає зі змісту Рекомендації №R (80) 2 Щодо здійснення дискреційних повноважень адміністративними органами, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке надає певний адміністративному органу ступінь свободи під час прийняття рішення, таким чином даючи йому змогу вибрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке буде найбільш прийнятним.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

З системного аналізу положень ч. 1 ст. 2 та ч. 3 ст. 2 КАС України в кореспонденції з приписами ст.6 Конституції України, якою закріплений принцип розподілу державної влади, вбачається, що суд не може перебирати на себе функцій суб`єкта владних повноважень в реалізації відповідних управлінських функцій і вирішенні питань, віднесених до виключної компетенції такого суб`єкта.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про неможливість втручання в дискреційні повноваження відповідача, а отже, не вбачає правових підстав для задоволення позовної вимоги щодо зобов`язання відповідача прийняти рішення щодо неможливості своєчасного виконання платником податків - обласним комунальним підприємством «Донецьктеплокомуненерго» податкових обов`язків.

Згідно з частиною другою статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З метою ефективного захисту прав позивача, про захист яких він просить, суд на підставі частини другої статті 9 КАС України вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог, самостійно обравши спосіб захисту, який відповідає об`єкту порушеного права, та у спірних правовідносинах є достатнім та необхідним (ефективним).

Як було встановлено судом, відповідачем не надано можливості позивачу скористатись своїм правом надати конкретних додаткових документів (копій документів) на підтвердження підстави неможливості виконання платниками податків податкових обов`язків.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зважаючи на попередні висновки, для повного захисту порушеного права позивача у спірних правовідносинах, суд на підставі частини другої статті 9 КАС України вважає за необхідне обтяжити Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків обов`язком повторно розглянути заяву обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» про відсутність можливості своєчасно виконувати податкові зобов`язання під час воєнного стану, датовану 29.09.2022 за №1182/03, з урахуванням висновків суду, викладених у даному рішенні.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Отже, враховуючи вище обставини, суд доходить до висновку, що позивачем доведена протиправність дій відповідача.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

З приводу розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Враховуючи часткове задоволення позову, суд приходить до висновку про стягнення на позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судових витрат зі сплати судового збору у розмірі 4000,00 грн.

Керуючись ст.ст. 262, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» (, 84307, Донецька обл., м. Краматорськ, пров. Земляний, буд.2) до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (61052, м.Харків, вул.Благовіщенська, 30, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків за №1506/6/35-00-04-01-22 від 19.10.2022 щодо можливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку.

Зобов`язати Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків повторно розглянути заяву обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» про відсутність можливості своєчасно виконувати податкові зобов`язання під час воєнного стану, датовану 29.09.2022 за №1182/03, з урахуванням висновків суду, викладених у даному рішенні.

В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на користь обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 4000 (чотири тисячі) грн 00 коп.

Повне судове рішення складено 02.05.2023.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя Т.В.Загацька