Справа № 440/151/23
Суддя: О.О. Кукоба
Дата ухвалення: 2023-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

30 березня 2023 року м. ПолтаваСправа №440/151/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Кукоби О.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Лазебної А.В.

та представника відповідача Білька В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

1. Стислий зміст позовних вимог та їх обґрунтування.

ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (надалі - відповідач, ГУНП в Полтавській області), у якому просила:

визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Полтавській області від 28.11.2022 №1551 "Про неналежне виконання службових обов`язків, притягнення до дисциплінарної відповідальності та зменшення розміру премії" в частині оголошення догани підполковнику поліції ОСОБА_1 , заступникові начальника слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області, яка відповідно до наказу ГУНП від 19.09.2022 №409 о/с тимчасово виконує обов`язки за посадою заступника начальника Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області - начальника слідчого відділу, та зменшення розмірі премії за листопад 2022 року на 50%.

Позовні вимоги обґрунтувала посиланням на те, що спірний наказ в частині притягнення її до дисциплінарної відповідальності не відповідає вимогам чинного законодавства та суперечить фактичним обставинами справи. Звертала увагу на те, що у силу положень статті 39 КПК України та розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції керівник органу досудового розслідування не уповноважений здійснювати контроль за роботою підлеглих та за якістю досудового розслідування, адже відповідно до статті 40 КПК України саме слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій у кримінальному провадженні.

2. Позиція відповідача.

Відповідач позов не визнав. У наданому до суду відзиві представник відповідача просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю посилаючись на їх необґрунтованість та безпідставність /а.с. 33-39/. Свою позицію мотивував посиланням на те, що оспорюваним наказом заступникові начальника слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області, підполковнику поліції ОСОБА_1 оголошено догану за знижений контроль за роботою підлеглих та неналежний контроль за якістю досудового розслідування, що вплинуло на організацію слідчих (розшукових) дій, спрямованих на забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування у кримінальних провадженнях №№ 0000516, 0000031. Звертав увагу на те, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугував встановлений у ході службового розслідування факт скасування першим заступником керівника Полтавської обласної прокуратури постанов старшого слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_2 про закриття кримінальних проваджень №№ 0000516, 0000031.

3. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 09.01.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цій справі, а її розгляд призначено за правилами загального позовного провадження.

У підготовчому засіданні 09.02.2023 протокольною ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

У судовому засіданні 02.03.2023 задоволено клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи з огляду на його зайнятість в іншому судовому засіданні

У судове засідання 30.03.2023 представник позивача повторно не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином /а.с. 155, зі звороту/, причин неявки суду не повідомив.

Згідно з частиною першою статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За змістом пункту 2 частини третьої цієї статті, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

З урахуванням наведеного, суд визнав за можливе розглянути справу без участі представника позивача.

Представник відповідача в судовому засіданні 30.03.2023 проти позову заперечував, наполягав на відмові у задоволенні позовних вимог повністю.

Обставини справи

Позивач з 07.11.2015 проходить службу в органах Національної поліції, зокрема з 10.03.2021 - на посаді заступника начальника сектору кадрового забезпечення Кременчуцького районного управління поліції ГУНП України в Полтавській області /а.с. 49/.

Наказом ГУНП в Полтавській області від 16.02.2022 №88 о/с згідно з п. 1 ч. 1 ст. 69 Закону України "Про Національну поліцію" покладено тимчасове виконання обов`язків за вакантною посадою заступника начальника Кременчуцького районного управління поліції - начальника слідчого відділу на підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника сектору кадрового забезпечення Кременчуцького районного управління поліції /а.с. 140/.

Наказом ГУНП в Полтавській області від 25.05.2022 №222 о/с підполковника поліції ОСОБА_1 призначено на посаду заступника начальника слідчого відділу Кременчуцького районного управління поліції ГУНП України в Полтавській області /а.с. 139/.

26.10.2022 Слідчим управлінням ГУНП в Полтавській області отримана вказівка першого заступника керівника Полтавської обласної прокуратури від 24.10.2022 вих.№09/1-565вих22 про усунення порушень вимог кримінального процесуального законодавства, якою вимагалось забезпечити вивчення кримінальних проваджень за ч. 2 ст. 272 КК України, вжити дієвих заходів до його активізації та прийняття остаточних рішень, а також вирішити питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчих та керівників відповідних слідчих відділів (відділень) територіальних органів ГУНП в Полтавській області, які допустили порушення вимог КПК України /а.с. 112-115/.

Наказом начальника ГУНП в Полтавській області від 03.11.2022 №931 вирішено призначити службове розслідування за фактом можливого порушення службових повноважень окремими працівниками ГУНП в Полтавській області під час досудового розслідування у кримінальних провадженнях, розпочатих за ч. 2 ст. 272 КК України; утворено дисциплінарну комісію /а.с. 110/.

У ході службового розслідування, окрім іншого встановлено, що у провадженні слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області перебували кримінальні провадження від 06.10.2021 №0000516 та від 04.01.2021 №000031 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 272 КК України. У рамках кримінальних проваджень слідчим СВ Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_2 прийнято рішення про закриття кримінальних проваджень у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, однак постанови слідчого скасовані першим заступником керівника Полтавської обласної прокуратури.

За висновком службового розслідування від 17.11.2022 /а.с. 57-109/ за неналежне виконання службових обов`язків, що виявилося у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, частини другої статті 9, частини першої статті 28, статті 39 КПК України, підпунктів 1, 2 пункту 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570, що виразилося у зниженому контролі за роботою підлеглих та неналежному контролі за якістю досудового розслідування, що вплинуло на організацію слідчих (розшукових) дій, спрямованих на забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування у кримінальних провадженнях №№ 0000516, 0000031, визнано за доцільне оголосити догану т.в.о. заступника начальника Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області - начальнику слідчого відділу підполковнику поліції Назаренко Я.А., на підставі пункту 5 статті 23 Дисциплінарного статуту Національної поліції України при встановленні розміру премії за листопад 2022 року зменшити його на 50 відсотків (пункт 14).

Наказом ГУНП в Полтавській області від 18.11.2022 №1551 "Про неналежне виконання службових обов`язків, притягнення до дисциплінарної відповідальності та зменшення розміру премії" ОСОБА_1 оголошено догану зі зменшенням розміру премії за листопад 2022 року на 50% (пункт 1) /а.с. 127-130/.

Позивач ознайомлена зі змістом наказу 19.12.2022, що підтверджено її підписом на примірнику цього наказу /а.с. 130/.

Не погодившись з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та зменшення розміру премії , ОСОБА_1 оскаржила його до суду.

Норми права, якими урегульовані спірні відносини

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 №580-VIII "Про Національну поліцію" (надалі - Закон №580-VIII).

За змістом пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами першою, другою статті 19 Закону №580-VIII передбачено, що в разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Закон України від 15.03.2018 №2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" набрав чинності 07.10.2018.

Згідно з преамбулою Дисциплінарного статуту Національної поліції України (надалі - Дисциплінарний статут), цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту закріплено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком, відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За приписами частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється /частина п`ята статті 13 Дисциплінарного статуту/.

При цьому, як обумовлено частинами першою та другою статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

У силу приписів статті 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (надалі - Порядок №893).

У абзаці другому пункту 1 розділу ІІ Порядку №893 визначено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 2 розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Згідно з пунктом 4 розділу VI Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування, зокрема: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: - висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; - вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; - відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; - запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування /пункт 5 розділу VI Порядку/.

Наведені приписи узгоджуються з положеннями статей 15, 19 Дисциплінарного статуту.

Оцінка судом обставин справи

Згідно з частиною другою статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У цій справі позивач оспорює правомірність наказу ГУНП в Полтавській області про притягнення її до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення догани зі зменшенням розміру премії за листопад 2022 року на 50%.

Спірний наказ є правовим актом індивідуальної дії, а відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Системний аналіз наведених вище положень Дисциплінарного статуту дає підстави для висновку, що порушенням поліцейським службової дисципліни вважається невиконання чи неналежне виконання ним обов`язків, визначених статтею 1 цього Статуту, у тому числі, основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII.

При цьому, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

У спірних відносинах підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугував висновок службового розслідування за фактом можливого порушення службових повноважень окремими працівниками ГУНП в Полтавській області рід час досудового розслідування у кримінальних провадженнях, розпочатих за ч. 2 ст. 272 КК України.

У висновку службового розслідування зазначено, що у провадженні слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області перебували кримінальні провадження від 06.10.2021 №0000516 та від 04.01.2021 №000031 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 272 КК України. У рамках кримінальних проваджень слідчим СВ Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області Марковим М.О. 20.05.2022 та 21.05.2022 прийнято рішення про закриття кримінальних проваджень у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, однак постанови слідчого скасовані першим заступником керівника Полтавської обласної прокуратури /а.с. 124-125, 137-138/.

У ході службового розслідування ОСОБА_1 надала письмові пояснення, у яких зазначила, що у рамках кримінальних проваджень було проведено ряд слідчих дій та експертиз, на підставі яких слідчим Марковим М.О. ухвалено рішення про наявність підстав для закриття кримінальних проваджень, що погоджені з процесуальним керівником Кременчуцької окружної прокуратури /а.с. 116-117/.

Оцінюючи наведені обставини, суд звертає увагу на те, що висновок службового розслідування взагалі не містить аналізу дій ОСОБА_1 , встановленої вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку тощо.

При цьому суд зауважує, що поза увагою дисциплінарної комісії залишена та обставина, що кримінальне провадження №000031 порушене 04.01.2021, а кримінальне провадження №0000516 - 06.10.2021, тоді як тимчасове виконання обов`язків за вакантною посадою заступника начальника Кременчуцького районного управління поліції - начальника слідчого відділу на ОСОБА_1 покладено лише з 16.02.2022.

Більш того, на посаду заступника начальника слідчого відділу Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області позивач призначена лише 25.05.2022, тоді як кримінальне провадження №000031 закрите 20.05.2022, а кримінальне провадження №0000516 - 21.05.2022.

Дисциплінарною комісією не встановлено умислу в діях ОСОБА_1 , склад дисциплінарного проступку не виявлений та не досліджений.

Сам лише факт скасування прокурором постанови слідчого про закриття кримінального провадження не є безумовною підставою для притягнення поліцейського, на якого покладено тимчасове виконання обов`язків керівника слідчого відділу, до дисциплінарної відповідальності.

У свою чергу, висновок службового розслідування не містить обґрунтувань того, в чому саме полягало неналежне виконання позивачем службових обов`язків.

Суд погоджується з доводами позивача про те, що у силу частини першої статті 40 КПК України саме слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

А відповідно до частини четвертої цієї статті, слідчий зобов`язаний виконувати доручення та вказівки прокурора, які надаються у письмовій формі. Невиконання слідчим законних вказівок та доручень прокурора, наданих у порядку, передбаченому цим Кодексом, тягне за собою передбачену законом відповідальність.

Тож, саме на прокурора, як на процесуального керівника, покладено повноваження доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них.

У свою чергу, керівник органу досудового розслідування на підставі пункту 3 частини другої статті 39 КПК України, уповноважений лише давати слідчому письмові вказівки, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора.

Проте, у ході службового розслідування не виявлено випадків невиконання ОСОБА_1 доручень та/або вказівок прокурора у кримінальних провадженнях №№ 000031 та 0000516.

Отож, суд констатує, що у висновку службового розслідування відповідачем не встановлено належним чином, зокрема, склад дисциплінарного проступку саме позивача, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; вимоги законодавства або посадові обов`язки, які було порушено; наявність вини позивача та ступень її тяжкості, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного.

Згідно з частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Однак, відповідач у ході розгляду справи не надав належних та допустимих доказів, що з достатньою переконливістю свідчили б про дійсне вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку через неналежне виконання своїх посадових обов`язків.

Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку про невідповідність пункту 1 наказу ГУНП в Полтавській області від 28.11.2022 №1551 "Про неналежне виконання службових обов`язків, притягнення до дисциплінарної відповідальності та зменшення розміру премії" в частині оголошення догани підполковнику поліції ОСОБА_1 , заступникові начальника слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області, та зменшення розміру премії за листопад 2022 року на 50%.

А тому, згаданий наказ у відповідній частині належить визнати протиправним та скасувати, а позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими урегульовано спірні відносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 повністю.

Розподіл судових витрат

Згідно з частиною першою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Позивач при зверненні до суду сплатила судовий збір у розмірі 992,40 грн, що зарахований до спеціального фонду Державного бюджету України /а.с. 25, 26/.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

З огляду на ухвалення рішення про задоволення позовних вимог, понесені ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 992,40 грн належить стягнути на її користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у справі - ГУНП в Полтавській області.

Інші судові витрати у справі відсутні.

Відповідач доказів понесення судових витрат до суду не надав.

Керуючись статтями 2, 3, 5-10, 72-77, 90, 132, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, Полтавський окружний адміністративний суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 28.11.2022 №1551 "Про неналежне виконання службових обов`язків, притягнення до дисциплінарної відповідальності та зменшення розміру премії".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Полтавській області на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 992,40 грн (дев`ятсот дев`яносто дві гривні сорок копійок).

Позивач: ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ).

Відповідач: Головне управління Національної поліції в Полтавській області (унікальний ідентифікаційний номер юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України 40108630; вул. Пушкіна, 83, м. Полтава, Полтавська область, 36014).

Рішення набирає законної сили у порядку та строки, визначені статтями 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів після складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 10 квітня 2023 року.

Суддя О.О. Кукоба