Справа № 280/6401/22
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2023-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

01 травня 2023 року Справа № 280/6401/22 провадження № ПР/280/17/23
м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сіпаки А.В., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали справи за позовом Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення штрафних санкцій,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області (далі позивач) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі відповідач), в якій позивач просить суд стягнути з відповідача до Державного бюджету штрафні санкції у розмірі 102000,00 грн.

Ухвалою суду від 14.11.2022 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи (у письмовому провадженні). Постановлено, що клопотання щодо поновлення строку звернення до суду вирішити без повідомлення (виклику) сторін(у письмовому провадженні), після надходження пояснень відповідача.

Ухвалою суду від 05.12.2022 позовну заяву Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення штрафних санкцій, - залишити без розгляду.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 21.03.2023 апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області задоволено, ухвалу від 05.12.2022 по справі №280/6401/22 скасовано та направлено справу до Запорізького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

13.04.2023 матеріали вищезазначеної справи надійшли до Запорізького окружного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 14.04.2023 продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 19.04.2023 визнано неповажними причини пропуску строку звернення до суду, вказані у позовній заяві від 09.11.2022. Позовну заяву залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 5 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду заяви, в якій вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску.

26.04.2023 до суду на виконання вимог ухвали суду від 19.04.2023 надійшла заява про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду та його поновлення. З посиланням на постанову Верховного суду від 29.09.2022 по справі №500/1912/22 та рекомендації Ради суддів України від 24.02.2022 обґрунтовуючи поважність пропуску строку на звернення до суду, заявник зазначає про те, що на території Запорізької області ведуться активні бойові дії, в зв`язку із чим постійно відбуваються ракетні чи інші обстріли території м. Запоріжжя та передмістя, критичної інфраструктури міста, оголошуються довготривалі повітряні тривоги. Нестабільні умови в роботі становлять поважну причини у пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом другим частини першої статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Головним управлінням Держпродспоживслужби в Запорізькій області прийнято постанови від 08.07.2021 №7, №8, якими на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 накладено штраф у сумі 68000,00 грн. та 34000,00 грн., відповідно.

Копії постанов Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області від 08.07.2021 №7, №8 про накладення штрафу відповідачем отримано 31 липня 2021 року.

Не погоджуюсь із постановами Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області від 08.07.2021 №7, №8 про накладення штрафу, відповідач звернулась із позовною заявою про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу №7 та №8 від 08.07.2021 до Запорізького окружного адміністративного суду.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 09.02.2022 по справі №280/10934/21 у задоволенні позовних вимог фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 відмовлено в повному обсязі.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 09.02.2022 по справі №280/10934/21 набрало законної сили 12.03.2022.

В силу приписів абзацу другого частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, строк звернення до суду з позовом про стягнення з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 штрафних санкцій, накладених постановами Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області від 08.07.2021 №7, №8, сплинув 12 червня 2022 року.

Як встановлено, з позовом про стягнення з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 штрафних санкцій, Головне управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області звернулось до суду 09 листопада 2022 року, тобто з пропуском встановленого процесуальним законом строку.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Як на причину пропуску строку звернення до суду, заявник посилається на ввення простою в роботі Управління до стабілізації ситуації в Україні та припинення обставин, що викликали простій, рекомендацію Ради суддів України від 24.02.2022 щодо продовження строків в умовах воєнного стану.

Відповідно до статті 34 Кодексу законів про працю України простій - це зупинення роботи, викликане відсутністю організаційних або технічних умов, необхідних для виконання роботи, невідворотною силою або іншими обставинами.

Згідно правової позиції Верховного Суду, сформованої у постановах від 26 вересня 2022 року у справі № 560/403/22 та від 16 лютого 2023 року у справі № 640/7964/21, лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу.

Неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Суб`єкт владних повноважень не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Звернення до суду з цим позовом відбулось 09 листопада 2022 року, тобто у період дії воєнного стану та у період, коли Головне управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області все ще продовжувало перебувати у простої, встановленому наказом від 26 лютого 2022 року № 20-кп.

Доказів припинення простою у роботі Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області, встановленого наказом від 26 лютого 2022 року № 20-кп, чи окремих структурних підрозділів Управління, позивачем не надано.

Звертаючись до суду з позовом з пропуском строку звернення до суду, позивач не надав доказів стосовного того, які фактичні обставини змінились станом на 09 листопада 2022 року у порівнянні з періодом з дати введення простою з 28 лютого 2022 року, до дати спливу строку звернення до суду з даним позовом до 12 червня 2022 року, що надало можливість позивачу звернутись до суду з цим позовом.

При цьому, посилання позивача на опубліковані 24.02.2022 Радою суддів України рекомендації роботи судів в умовах воєнного стану, серед яких рекомендовано по можливості продовжувати різного роду строків щонайменше до закінчення воєнного стану, то це рішення має рекомендаційний характер і враховується судом у сукупності із іншими обставинами та доказами, які свідчать про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду.

Також суд не бере до уваги посилання представника позивача на постанову Верховного суду від 29.09.2022 у справі N 500/1912/22, оскільки обставини у даній справі не є тотожними обставинам справи N 500/1912/22, та виникають з інших правовідносин. Окрім того, слід зазначити, що у вказаній вище постанові Верховний Суд з поміж іншого звернув увагу, що позивач є учасником бойових дій та був мобілізований у першу хвилю. Натомість таких причин у поданій заяві про поновлення пропущеного строку в даній адміністративній справі представником позивача не наведено.

Європейський суд з прав людини у пунктах 46, 47 рішення від 29.01.2016 у справі «Устименко проти України» зазначив, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатись перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

При цьому, судом також враховуються висновки Європейського Суду з прав людини, викладені в рішенні по справі «Лелас проти Хорватії», відповідно до яких держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Таким чином, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і орган Пенсійного фонду України зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

З урахуванням викладеного суддя не вбачає підстав для можливості визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду. Інших доводів поважності причин пропуску строку заявником не зазначено.

Крім того, суддя зауважує, що на виконання вимог ухвали від 19.04.2023 заявником не надано доказів на підтвердження відсутності енергопостачання у приміщенні Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області у період з 24.02.2022 по 09.11.2022.

У контексті наведеного суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, зважаючи на викладене та з огляду на відхилення доводів заявника щодо поважності причин пропуску процесуального строку звернення до суду, суддя приходить до висновку що позивачем недоліки позовної заяви не усунено.

Відповідно ч. 15 ст. 171 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 122, 123, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду, вказані у заяві (№17068 від 26.04.2023) Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області.

Позовну заяву Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області (69002, вул. Гоголя, 105-А, м. Запоріжжя) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення штрафних санкцій, - залишити без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її підписання.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя А.В. Сіпака