Справа № 520/4742/22
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2023-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2023 р. Справа № 520/4742/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Бершова Г.Є. , Ральченка І.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.10.2022, головуючий суддя І інстанції: Мельников Р.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 06.10.22 по справі № 520/4742/22 за позовом ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.10.2022 по справі № 520/4742/22 за позовом ОСОБА_1 до Департамента патрульної поліції про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 07.02.2022 №75 в частині застосування до інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 14.02.2022 №393о/с про звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 інспектора взводу № 1 роти №1 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції; поновити з 15.02.2022 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції; зобов`язати Департамент патрульної поліції нарахувати на виплатити на користь старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції середній заробіток за час його вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він проходить службу в поліції. Згідно наказу Департаменту патрульної поліції від 07.02.2022 року №75 про застосування дисциплінарного стягнення відносно позивача у вигляді звільнення зі служби в поліції, яке в подальшому було реалізовано у вигляді наказу від 14.02.2022 №393 о/с про звільнення зі служби в поліції. Однак, позивачем вказано, що таке притягнення його до дисциплінарної відповідальності було здійснено відповідачем протиправно та без дотримання визначеного законодавством порядку, а отже є таким, що порушує його права. Зазначені обставини зумовили звернення позивача до суду з даним позовом задля захисту своїх порушених прав.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 06.10.2022 було відмовлено у задоволенні позову.

Позивач, не погоджуючись з судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи при неправильному застосуванні судом норм матеріального та процесуального права, просив рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу в якому зазначено, що він не погоджується з апеляційною скаргою, вважає її безпідставною, а рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим і ухваленим відповідно до норм матеріального та процесуального права.

На підставі положень п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративно судочинства України справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що до керівництва Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП надійшла доповідна записка т.в.о. заступника начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП від 07.02.2022 за № 115вн/41/14/01-2022 про те, що 06.02.2022 в ході моніторингу мережі Інтернет в Telegram каналі «СТО Харьков (Харків)/Автомобильний Харьков (Харків)» виявлено відеозапис за участю окремих працівників УПП в Харківській області ДПП. один з яких, перебуваючи в салоні службового транспортного засобу КІА SPORTAGЕ, реєстраційні номери 11*0343, одягнутого в однострій поліцейського, на якому розміщені накладні погони, на яких відображено спеціальне звання - старший лейтенант поліції, здійснив демонстрування непристойного жесту на адресу невстановлених громадян, що може вказувати на порушення ним Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, та що негативно впливає на імідж та репутацію Національної поліції України.

Наказом начальника Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП від 07.02.2022 № 39, у відповідності до вимог ч.ч. 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-V1II (далі - Дисциплінарний статут), пункту 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України «Про реалізацію окремих положень з Дисциплінарного статуту Національної поліції України» від 07.11.2018 № 893 створено дисциплінарну комісію та призначене у формі письмового провадження службове розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією було складено висновок службового розслідування від 07.02.2022 року, проведеного з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни у зв`язку з виявленням в мережі Інтернет в Telegram каналі «СТО Харьков (Харків)/Автомобильный Харьков (Харків)» виявлено відеозапис за участю окремих працівників УПП в Харківській області ДПП. один з яких, перебуваючи в салоні службового транспортного засобу КІА SPORTAGЕ, реєстраційні номери 11*0343, одягнутого в однострій поліцейського, на якому розміщені накладні погони, на яких відображено спеціальне звання - старший лейтенант поліції, здійснив демонстрування непристойного жесту на адресу невстановлених громадян, що може вказувати на порушення ним Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, та що негативно впливає на імідж та репутацію Національної поліції України, затвердженого начальником управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції 07.02.2022 року.

Так, зазначеним висновком, зокрема, встановлено, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в недотриманні вимог пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18, ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1 ст. 1, п.п. 1, 2, 3 та 7 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, абз. 2, 3, 4, 8, 9, 11 п. 1 розділу ІІ Правил, пп. 1, 6, 10, 13 п. 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції інспектора, відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 УПП в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби.

З урахуванням порушень, які були встановлені дисциплінарною комісією та відображені у висновку службового розслідування, затвердженого 07.02.2022 начальником Департаменту патрульної поліції було видано наказ від 07.02.2022 № 75 про застосування до інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, що 14.02.2022 реалізовано наказом Департаменту патрульної поліції № 363 о/с.

Вважаючи свої права порушеними позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відсутні підстави для визнання незаконним та скасування наказу Департаменту патрульної поліції від 07.02.2022 № 75 в частині застосування до інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, з огляду на його правомірність.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" № 580-VІІІ від 02.07.2015 (далі - Закон № 580-VІІІ), Дисциплінарним статутом Національній поліції України, затвердженим Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Згідно із статтею 1 Закону України "Про Національну поліцію" національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Частиною 1 статті 17 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 580-VІII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 статті 18 Закону України "Про національну поліцію" поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частинами 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VІІІ передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно п. 11 ч. 1 ст. 22 Закону № 580-VIII керівник поліції приймає на службу та звільняє зі служби, призначає та звільняє з посад поліцейських відповідно до положень цього Закону.

Згідно ч. 1 ст. 47 Закону № 580-VІІІ призначення на посади поліцейських здійснюють посадові особи органів (закладів, установ) поліції відповідно до номенклатури посад, яку затверджує Міністерство внутрішніх справ України.

У відповідності ч. 1 ст. 48 Закону № 580-VІІІ призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у статті 47 цього Закону.

Частинами 1, 3 5 ст. 59 Закону № 580-VІІІ встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно ч. 1ст. 60 Закону № 580-VІІІ проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до частини 2 статті 19 Закону України "Про національну поліцію", підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження (далі - Дисциплінарний статут).

Частинами 1, 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України. Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчин

Згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.

Згідно ч. 1 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі Порядок №893).

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами п.п.2 та 3 розділу 4 Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення

Відповідно до п.4 розділу 6 Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Згідно ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч. 7 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого ст. 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно із ч.12 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Пунктом 1.2 розділу І "Посадової інструкції інспектора управління патрульної поліції в Харківській області ДПП", затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217 визначено, що у своїй діяльності інспектор керується Конституцією України, Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції", "Про державну службу", та іншими законами України, постановами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Президента України, постановами і розпорядженнями Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, наказами Міністерства внутрішніх справ України та Національної поліції України. Іншими наказами, розпорядженнями та дорученнями керівництва, за винятком тих, що порушують Конституцію України та закони України, або є явно незаконними чи злочинними.

Відповідно до підпунктів 1, 6, 7, 10, 13 пункту 3.1, розділу 111 Інструкції зазначено, що поліцейський патрульної поліції під час несення служби зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського; поваати і дотримуватись прав та свобод людини і громадянрна, обмежувати їх лише у спосіб та у випадках, що встановлені законом; під час спілкування з громадянами дотримуватись правил поведінки та професійної етики; професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень суспільства до поліції; виконувати інші обов`язки поліцейського відповідно до законодавства, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України та організаційно-розпорядчих документів Національної поліції України.

Пунктом 5.1 розділу V Інструкції зазначено, що за неналежне виконання або не виконання своїх службових обов`язків, що передбачені цією Інструкцією, поліцейський патрульної поліції несе дисциплінарну відповідальність.

Згідно пункту 5.3 розділу V Інструкції підстави та порядок притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейського заохочень визначаються Дисциплінарним статутом, що затверджується законом.

Судом першої інстанції було встановлено та не спростовано у суді апеляційної інстанції, що на підставі висновків службового розслідування позивача за допущення порушень службової дисципліни, що виразилось у порушенні вимог пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18, ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1 ст. 1, п.п. 1, 2, 3 та 7 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, абз. 2, 3, 4, 8, 9, 11 п. 1 розділу ІІ Правил, пп. 1, 6, 10, 13 п. 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції інспектора, відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту.

Дисциплінарною комісією встановлено, що 06.02.2022 в ході моніторингу мережі Інтернет в Telegram каналі «СТО Харьков (Харків)/Автомобильньій Харьков (Харків)» виявлено відеозапис за участю окремих працівників управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Харківській області ДПП), один з яких, перебуваючи в салоні службового транспортного засобу КІА SPORTAGE, реєстраційні номери 11*0343, одягнений в однострій поліцейського, на якому розміщені накладні погони зі спеціальним званням старший лейтенант поліції, продемонстрував непристойний жест (середній палець) на адресу невстановлених громадян.

Також, вказано, що вивченням дислокації сил та засобів роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП встановлено, що в період часу з 08:00 по 20:00 06.02.2022 несення служби в складі екіпажу № 6201 на квадраті патрулювання (автотраса М-18) на службовому транспортному засобі КІА SPORTAGE, реєстраційні номери 11*0343, здійснювали інспектори взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , старший лейтенант поліції ОСОБА_2 та поліцейський взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП молодший лейтенант поліції ОСОБА_3 .

З метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування вищевикладених обставин дисциплінарною комісією опитаний інспектор взводу № 1 роти №1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який пояснив, що близько 14:00 06.02.2022 під час несення служби в складі екіпажу № 6201 спільно з інспектором взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 та поліцейським взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , в ході документування адміністративних правопорушень відносно водіїв за порушення швидкісного режиму, до поліцейських підійшов ОСОБА_4 , який почав висловлюватися нецензурною лайкою на адресу правоохоронців та наніс удар по дверям службового транспортного засобу. Заблокувавши двері вказаного автомобіля, опитаний почав вимагати від ОСОБА_4 припинити вказані протиправні дії, проте останній не реагував, натомість продовжив свою неприйнятну поведінку. Згодом, на місце події приїхав автомобіль OPEL ZAFІRA сірого кольору, з салону якого вийшло дві особи чоловічої статті, один з яких почав знімати дії поліцейських на мобільний телефон, а інший - віком 50-60 років, задавати різні питання.

Також опитаний особисто зазначив, що працівники УПП в Харківській області ДПП з метою уникнення конфлікту, прийняли рішення залишити місце події, проте ОСОБА_4 вийшов на проїзну частину намагаючись заблокувати рух службового транспортного засобу, тому Позивачем прийнято рішення здійснити розворот, попередньо подавши звуковий сигнал та вказівним пальцем руки, що супроводжувалося вигуком, попередити ОСОБА_4 про залишення проїзної частини. Згодом, позивачеві стало відомо, що його жест ОСОБА_4 хибно сприйняв, як непристойний. Також, останній на протязі години здійснював переслідування екіпажу № 6201.

Дисциплінарною комісією вказано про взяття до уваги обставин того, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 в власному поясненні фактично визнав обставини демонстрування 06.02.2022 жесту, який набув суспільного резонансу та був хибно, на його думку, сприйнятий учасниками події.

Водночас, дисциплінарною комісією було опитано і ОСОБА_2 , який в власному поясненні зазначив відомості, які аналогічні інформації викладеній в поясненні старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 . Також старший лейтенант поліції ОСОБА_2 зазначив, що перебуваючи на місці події працівники УПП в Харківській області ДПП ненормативною лексикою на адресу учасників пригоди не висловлювалися. Опитаний поліцейський взводу № 1 роти №1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП молодший лейтенант поліції ОСОБА_3 у власному поясненні зазначив відомості, які аналогічні інформації викладеній в поясненні старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 . Дисциплінарною комісією також було опитано командира роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП капітана поліції ОСОБА_6 , який пояснив, що ним постійно доводиться до підпорядкованого особового складу вимоги законодавства щодо дотримання службової дисципліни. Про подію за участю ОСОБА_4 , наряд №6201 доповідав в телефонному режимі.

Зі змісту висновку службового розслідування встановлено, що в ході проведеного розслідування вивчено відеозаписи здійснені за допомогою службового портативного відеореєстратору № 472770 працівників УПП з Харківській області ДПП, на яких зафіксовано обставини, які частково узгоджуються з відомостями викладеними в поясненнях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 та молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 . Обставини щодо пошкодження службового транспортного засобу ОСОБА_4 не зафіксовані. Однак демонстрування нецензурного жесту у вигляді середнього пальця руки, на цих відеозаписах відсутнє. Разом з цим, зазначені медіа файли об`єктивно вказують на те, що інспектори взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , старший лейтенант поліції ОСОБА_2 та поліцейський взводу № 1 роти № 1 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП молодший лейтенант поліції ОСОБА_3 при спілкуванні між собою в салоні службового транспортного засобу КІА SPORTAGE, реєстраційні номери 11*0343, допустили обговорення учасників події з використанням ненормативної лексики, тим самим недотрималися вимог службової поведінки.

Дисциплінарною комісією було враховано те, що під публікацією в мережі Інтернет в Telegram каналі « ІНФОРМАЦІЯ_2 (Харків)/Автомобильный Харьков (Харків)» користувачами залишено численну кількість коментарів, на яких поведінка старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 сприймається вкрай негативно та такою, що не прийнятна для працівника поліції під час виконання службових обов`язків.

Дисциплінарна комісія під час службового розслідування дійшла до висновку, що 06.02.2022 на км 20 автодороги М-18 Харків - Сімферополь - Алушта - Ялта, смт Високий, Харківський район, Харківська область, інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 під час виконання службових обов`язків учинив дисциплінарний проступок, що виразився у демонструванні нецензурного жесту на адресу невстановлених громадян, серед яких був ОСОБА_4 та нетактовно висловлювався про громадян, що є грубим ігноруванням морально-етичних норм працівника поліції, що призвело до набуття суспільного резонансу в мережі Інтернет, дискредитації звання поліцейського, підриву довіри і авторитету органів Національної поліції України і їх працівників в очах громадськості.

Так як вірно було встановлено судом першої інстанції, що висновок службового розслідування, складений і стосовно позивача містить в собі опис та дослідження обставин скоєного позивачем дисциплінарного проступку, котрий охоплював сукупність реально існуючих фізичних вчинків, які суперечать інтересам служби, вчинені ним самостійно та за відсутності будь-якого впливу.

Щодо доводів апелянта про відсутність демонстрації жесту та фальсифікації матеріалів службового розслідування, суд апеляційної інстанції зазначає.

Матеріали службового розслідування є в наявності в матеріалах справи, тому твердження останнього про відсутність у суду першої інстанції матеріалів службового розслідування не відповідають дійсності.

Твердження апелянта про фальсифікацію матеріалів службового розслідування є сугубо суб`єктивною думкою та нічим об`єктивно не підтверджені.

Щодо твердження апелянта про позбавлення його належного захисту своїх прав та відсутність можливості скористатись правом на правничу допомогу, суд апеляційної інстанції зазначає.

Відповідно до наказу УШІ в Харківській області ДПП «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 07.02.2022 № 39 стосовно апелянта ініційовано проведення службового розслідування.

Наявні в матеріалах службового розслідування пояснення апелянта спростовують його твердження про порушення його права на захист під час проведення службового розслідування. Жодних клопотань під час проведення службового розслідування апелянт не заявляв.

Колегія суддів зазначає, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Також, в ході розгляду справи в суді апеляційної інстанції, колегією суддів встановлено, що позивач на час прийняття оскаржуваних наказів, мав дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани, що підтверджується наказом № 32 від 22.03.2021, який є в наявності в матеріалах справи.

Відповідно до нормативно-правових актів, які регулюють діяльність працівників органів поліції, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Таким чином, під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції встановлено, що позивач брав участь в конфліктній ситуації та ним було продемонстровано нецензурний жест, що об`єктивно призвело до суспільного резонансу, негативної реакції громадськості, що негативно вплинуло на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції , відтак при прийнятті оскаржуваних наказів, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень, у спосіб, що встановлений законом та з урахуванням всіх обставин, а тому відсутні підстави для визнання протиправними та скасування спірних наказів.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, то підстави для їх задоволення також відсутні.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Статтею 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Частиною 2статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів"встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно достатті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Суд, у цій справі, також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

У відповідності до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.10.2022 по справі № 520/4742/22 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді Г.Є. Бершов І.М. Ральченко