Справа № 160/3198/23
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2023-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 квітня 2023 року Справа № 160/3198/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Промислова компанія "ДТЗ" до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару ,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «Промислова компанія «ДТЗ» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Дніпровської митниці, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товару № UA110150/2022/000044/1 від 26.10.2022р.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що до митного органу були надані документи, необхідні для митного оформлення товарів з визначенням його митної вартості за першим методом (за ціною контракту), що надійшли на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту. Однак, митниця, на думку позивача, витребувавши у підприємства додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості, прийняла рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним методом на підставі необґрунтованих та необ`єктивних зауважень. Надані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством митну вартість та її складові частини, не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах є достовірними, базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.02.2023 року відкрито провадження в адміністративній справі № 160/3198/23 та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до ч.6 ст.12, ч.1,2 ст.257, ч.1 ст.260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
За ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
17.03.2023 через ситему «Електронний суд» від Дніпровської митниці до суду надійшов відзив на позовну заяву.
Відповідач вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню виходячи з наступного.
За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до ЕМД, з урахуванням положень ст. 337 МКУ, встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості (п. 3 ст. 53 МКУ).
Враховуючи зазначені в повідомленні митниці результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару, відмову декларанта від надання додаткових документів, ненадання документів у спростування виявлених невідповідностей, що унеможливлює перевірити числове значення вартості заявленого товару, відсутність документального підтвердження повноти включення складових митної вартості, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно п. 2 ст. 58 МКУ, п. 6 ст. 54 МКУ.
Відповідач наполягає на зауваженнях, зроблених під час прийняття рішення про коригування митної вартості товару.
За результатами проведеного контролю співставлення у відповідності до положень ст. 337 МКУ встановлено відсутність митних оформлень за ціною угоди (вартість операції) ідентичних/подібних товарів в понятті ст. 59-60 МКУ, ввезених на митну територію України у наближений час, що унеможливлює застосування методів визначення митної вартості товару за ціною щодо ідентичних (ст. 59 МКУ) та подібних (ст. 60 МКУ) товарів.
У зв`язку із неможливістю застосування вказаних методів визначення митної вартості товарів, посадовою особою послідовно розглядалася можливість застосування наступного методу визначення митної вартості. У разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена відповідно до положень статей 58 61 МКУ, їх митна вартість визначається згідно з положеннями ст. 62 МКУ на основі віднімання вартості, крім випадків, коли на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи послідовність застосування ст. 62 та ст. 63 МКУ може бути зворотною. Методи на основі віднімання (ст. 62 МКУ) та додавання (ст. 63 МКУ) вартості повинні ґрунтуватися на даних, які є об`єктивними, підтверджуються документально, піддаватися обчисленню.
Відсутність у митниці та не надання декларантом необхідних документів унеможливила застосування методів на основі віднімання та на основі додавання вартості товарів. У зв`язку з неможливістю застосування вказаних методів визначення митної вартості послідовно розглядалася можливість застосування резервного методу визначення митної вартості. У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). У відповідності до п. 3 ст. 337 МКУ проведено контроль співставлення автоматизоване порівняння даних, які містяться в митній декларації або інших документах, поданої для митного оформлення, з даними, які містяться в електронних ресурсах митних органів.
Враховуючи асортимент оцінюваної партії товарів, різні технічні характеристики та комплектацію, коригування здійснено з урахуванням основної одиниці виміру, відповідно до товарної номенклатури Митного тарифу України (УКТЗЕД), затвердженого Законом України «Про митний тариф України» від 04.06.2020 № 674- ІХ (кілограм). Митну вартість товару № 1 скориговано до рівня митної вартості товару «Трактор для сільськогосподарських робіт, колісний, новий», співставного з оцінюваним з урахуванням опису, кількості, країни виробництва та відправлення Китай, характеру угоди, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди у найближчий час за ЕМД 05.08.2022 № UA100130/2022/282971 на рівні 2,9204 дол.США/кг. Враховуючи відмінні фізичні характеристики товару, оформленого за ЕМД 05.08.2022 № UA100130/2022/282971 та асортимент оцінюваного товару, коригування здійснено з урахуванням основної одиниці виміру, відповідно до товарної номенклатури Митного тарифу України (УКТЗЕД), затвердженого Законом України «Про митний тариф України» від 04.06.2020 № 674-ІХ (кілограм). Митна вартість товару № 1 з урахуванням додаткової одиниці виміру розраховується як 2657,564 дол.США/шт (2,9204 дол.США/кг * 9100кг)/10шт). У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, з урахуванням вищезазначеного прийнято рішення про коригування митної вартості від 26.10.2022 № UA110150/2022/000044/1.
В позовній заяві зазначено, що в спірному рішенні вказано лише дату раніше оформленої митної декларації.
В період з 21.04.2023 по 25.04.2023 суддя перебувала у відпустці, що підтверджується довідкою начальника відділу управління персоналом Дніпропетровського окружного адміністративного суду №65 від 21.04.2023.
Розгляд справи здійснюється у перший робочий день виходу судді з відпустки.
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
15.08.2019 між XINGTAI CITY TRADING CO., LTD, Китай (Продавець) s Товариством з обмеженою відповідальністю «Промислова компанія «ДТЗ» (Покупець) був укладений зовнішньоекономічний контракт № TD/5, за яким Продавець продає, а Покупець купує товар, в асортименті, кількості, та за цінами, вказаними в Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного контракту.
Відповідно до пунктів 2.1., 2.2 контракту поставка товару здійснюється партіями і фіксується в Специфікаціях (Додатках) до даного контракту. Допускається поставка товару декількома партіями за однією Специфікацією. Товар, що поставляється, повинен відповідати кількості зазначеній у Специфікації (Додатку) до цього контракту або у інвойсі, у разі поставки товару декількома партіями за однією Специфікацією. Товар вважається переданим Продавцем і прийнятим Покупцем за вагою згідно вазі, зазначеній у товарно-транспортній накладній (СМR або зазлізничній накладній або коносаменті).
Поставки здійснюються на умовах згідно правил ІНКОТЕРМС за редакцією 2010 року, які мають обов`язковий характер для сторін у рамках цього контракту. Конкретні умови поставки партії товару, реквізити вантажоодержувача, а також строки поставки зазначаються в Специфікації (Додатку) до цього контракту (п. 3.1. контракту).
На виконання вказаного контракту, за Специфікацією №2021-3 від 06.04.2021 було здійснено поставку тракторів.
У Специфікації визначено строк поставки серпень-жовтень 2021, виробник товару: XINGTAI CITY TUOHAI TRADING CO., LTD, Китай, вантажоодержувач: ТОВ «Промислова компанія «ДТЗ», умови поставки: FOB Ксінганг, Китай, оплата товару: 100% передплата. Повна вартість партії товару складає: 1117050,00 дол. США.
На виконання умов контракту, Специфікації №2021-3 від 06.04.2021, інвойсу №ТD2021-31 від 18.11.2021, поставлено позивачу трактор для сільськогосподарських робіт, колісний, новий, Т240ТРК в кількості 10 шт.
З метою здійснення митного оформлення ввезених в режимі імпорту товарів Товариством до Дніпровської митниці було подано електронну митну декларацію (ЕМД) №UA110150/2022/011913 від 25.10.2022.
Митна вартість товару була визначена за основним методом.
На підтвердження митної вартості товарів за митною декларацією до митного органу було надано наступні документи: декларація митної вартості; зовнішньоекономічний контракт № TD/5 від 15.08.2019р.; додаток (специфікація) до нього №2021-3 від 06.04.2021р.; рахунок - фактура № TD2021-3І від 18.11.2021р.; пакувальний лист від 18.11.2021р.; платіжні доручення щодо оплати товару: №525 від 15.06.2021, №611 від 29.07.2021, №791 від 11.11.2021, №874 від 05.0120.22, №1025 від 28.01.2022р.; прайс-лист виробника від 30.03.2021р.; комерційну пропозицію виробника від 30.03.2021р.; лист-роз`яснення №191008 від 19.10.2022р. щодо необхідності митного оформлення вантажу з митного складу; технічні характеристики товару від 18.11.21р.; список номерів шасі від 19.10.22р.
Для підтвердження транспортних витрат (фрахту) до кордону України підприємство надало митниці: договір ТЕО №2 від 01.11.2019р.; коносамент №ZJSM21120012 від 02.12.21р.; заявку на ТЕО № 86 від 24.11.2021р.; рахунок № F04/01/2022 від 14.01.2022р.; акт виконаних робіт №4 від 14.01.2022р.; розрахунок транспортних витрат від 20.09.2022р.; довідку про транспортні витрати від 04.01.2022р.; платіжне доручення щодо оплати послуг з перевезення №1145 від 12.05.2022р.
Митницею під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів електронним повідомленням №1 від 25.10.2022 були витребувані від декларанта наступні документи: - якщо рахунок сплачено, -банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи, з урахуванням відомостей про перевантаження оцінюваної партії товару; - виписку з бухгалтерської документації, прайс-листи виробника товару; -копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертиними організаціями.
Листом №261001 від 26.10.2022 позивач надав пояснення на зауваження митного органу та звернув увагу на те, що підприємством для підтвердження митної вартості були надані всі наявні документи, передбачені діючим законодавством. Надані документи у своїй сукупності не мають ніяких розбіжностей і дозволяють здійснити контроль та перевірку числових значень в повній мірі.
Товариство повідомило, що інші додаткові документи надаватись не будуть, у зв`язку з чим просило здійснити митне оформлення за наявними документами.
До листа були надані прайс-лист з перекладом на українську мову і комерційна пропозиція виробника з перекладом на українську мову.
Проте, 26.10.2022 митницею було прийнято рішення про коригування митної вартості товару № UA110150/2022/000044/1, відповідно до якого, загальна митна вартість задекларовантого товару №1 скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-r - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МК України, а також відмовлено у прийнятті вказаної митної декларації шляхом оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
В оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості, у графі 33, митниця зазначила розбіжності, які на її думку унеможливили митне оформлення задекларованих товарів за основним методом і стали підставою для здійснення коригування:
1. «За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок по митному очищенню товару для експорта. Враховуючи заявлений характер зовнішньоекономічної угоди - контракт з виробником, умови поставки FOB, пункт 3.1.1 Контракту від 15.08.2019 № TD/5 продавцем здійснено митні формальності у країні відправлення. Документального підтвердження умов здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (вартості, умов поставки, ваги) не надано». За наслідками розгляду листа товариства вих. № 261001 від 26.10.2022р. та додатково наданих документів, з приводу цієї ж підстави для коригування, митниця зазначає: «Щодо надання копії декларації країни відправлення. Будь-яка легальна експортно-імпортна операція у Китаї супроводжується оформленням у митному відношенні та декларуванні товарів, що ввозяться або вивозяться. Це передбачено Законом КНР «Про порядок заповнення вантажної експортно-імпортної декларації», затвердженого маніфестом Головного митного управління КНР №52 2008 року.»
3. «ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "ДТЗ" уклали договір від 01.11.2019 № 2 щодо перевезення вантажу морським транспортом із перевізником IMOGATE SOLUTION Sp.z.o.o. У коносаменті від 02.12.2021 № ZJSM21120012 містятся відомості про Zhejiang Simon International Logistics Co LTD, що може свідчити про залучення третіх осіб для перевезення вантажу та додаткові витрати на транспортування.»
4. «В платіжному дорученні №1145 від 12/05/ 2022 містяться посилання на акти виконаних робіт, крім №14 від 14.01.2022, які не надані до митного оформлення. Дані про митну вартість і її складові повинні піддаватися обчисленню, тобто митниця повинна мати можливість їх перевірити (наприклад, чи включені в ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті витрати (за наявності) на страхування, перевантаження, складування, зберігання товару за межами митної території України, пов`язані з транспортуванням цього товару).»
6. «Щодо наданого прайс- листа б/н та комерційної пропозиції б/н від 30.03.2021. При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган повинен впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується на дійсній вартості, під якою, відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, згода на обов`язковість якої надана Верховною Радою України, розуміється ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах повної конкуренції. Згідно загальносвітової практики прейскурант (прайс-лист) та комерційна пропозиція має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару. Прайс- лист компанії " XINGTAI CITY TUOHAI TRADING CO.LTD " від 30.03.2021 наданими декларантом, містить цінову інформацію виключно на товари, які вказані у Специфікації від 06.04.2021 №2021-3; а комерційна пропозиція містить інформацію не на всі позиції які вказані у Специфікації від 06.04.2021 №2021-3».
Обираючи метод для визначення митної вартості відповідач в графі 33 спірного рішення зазначив: «Відповідно до ст. 33 Митного кодексу України митні органи використовують інформаційні ресурси, що знаходяться у їх віддані, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах та складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспотних засобів, та інших документах.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 52 МК України підприємство задекларувало зазначену партію товару, а митниця випустила товар у вільний обіг за ЕМД №UA110150/2022/012032 від 26.10.2022р.
Позивач вважає, що зазначене вище рішення про коригування митної вартості товару є протиправним та підлягає скасуванню у зв`язку з чим подав позовну заяву до суду.
При вирішенні спору суд виходить з наступного.
Порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу, встановлені ч. 1 ст. 7 Митного кодексу України.
Згідно п. 24. ч. 1 ст. 4 МК України митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Пунктами 23, 24 ч. 1ст. 4 МК України визначено, що митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів ст.ст. 49,50 МК України).
За частинами 1, 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до частин 1,2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 статті 58 цього Кодексу.
Приписами ст. 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато - логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Згідно п.1 ч.4 ст.54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч.6 ст.54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.2 4 ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
За змістом вищенаведених норм митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей.
При проведенні консультації, повідомляючи позивача про необхідність надати додаткові документи, митний орган не обгрунтував вимоги щодо їх надання, узгоджуючи таке надання документів з правовідносинами, які склалися між позивачем і його контрагентом.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті (ч. 3 ст. 54 МК України).
Згідно ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостоюстатті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2 ст. 55 МК України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьоюстатті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно до ч.1 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;
в) на основі віднімання вартості;
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч. 2 ст. 57 МК України).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч. 3 ст. 57 МК України).
При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч. 6 ст. 57 МК України).
Відповідно до п. 4 ст. 57 МК України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п. 2 ч. 1ст. 57 Митного кодексу України.
При цьому, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метоювизначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 та 60 цього Кодексу. Під час консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
Згідно ч. 8 ст. 57 МК України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановленихстаттею 64 цього Кодексу.
Частиною 1 ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:
а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;
б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);
в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Митна вартість товару скоригована відповідачем за ЕМД від 05.08.2022 UА100130/2022/282971. При цьому, в рішенні про коригування митної вартості товару не зазначено найменування товару , загальну кількість партії раніше оформленого товару, загальну вагу товарної парртії, вагу одиниці товару, розрахунок митної вартості. Митним органом не зазначено торгову марку, технічні характеристики товару, метод за яким скориговано митну вартість, умови поставки, що є важливим, оскільки ціна товару встановлюється виходячи з його характеристик. Тобто, детальне дослідження митної декларації, на підставі якої скориговано митну вартість товару і обрано метод для визначення вартості, відповідачем проведено не було.
Верховний Суд в постанові від 22.04.2019 у справі №815/6242/17 зазначив, що відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
З приводу зауважень відповідача щодо відсутності копії декларації країни відправлення, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч.2 ст.53 МК України митна декларація країни відправлення не відноситься до документів, що підтверджують числові значення митної вартості, а лише може вимагатись та досліджуватись (за наявності) митним органом у разі, якщо документи, передбачені ч.2 ст.53 Митного кодексу України мають розбіжності, ознаки підробки або всієї інформації.
Сторонами в контракті узгоджені документи які повинні надаватись для підтвердження поставки товару, серед яких митна декларація відсутня. Отже, Товариство, відповідно до умов контракту, не має права вимагати від іншої сторони документи, не передбачені контрактом. Здійснення митного оформлення в країні відправлення є обов`язком китайського підприємства-постачальника відповідно до законодавства КНР.
Діючим митним законодавством ні України ні КНР не передбачено зобов`язання надавати підтвердження митного оформлення в країні відправлення іншій стороні контракту. Змінами, внесеними до частини першої ст.53 МК України (згідно Закону України від 02 жовтня 2019 року № 141-IX "Про внесення змін до Митного кодексу України щодо деяких питань функціонування авторизованих економічних операторів"), виключено вимогу щодо подання органу доходів і зборів документів, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення, одночасно з митною декларацією. Відповідно, з урахуванням внесених змін разом з митною декларацією органу доходів і зборів подаються рахунок або інший документ, що визначає вартість товару, та у випадках, встановлених Кодексом, - декларація митної вартості згідно з частиною другою ст. 264 МК України. Таким чином, зауваження митниці про відсутність копії митної декларації протирічить положенням Митного кодексу.
За правовим висновком Верховного Суду в постанові від 19.03.2019 по справі №810/4116/17 ненадання позивачем митної декларації країни відправлення також не може бути підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, оскільки така (вартість) повністю підтверджувалася поданими позивачем при проходженні митних формальностей первинними документами, а надання такої митної декларації не є обов`язковим за вказаних обставин підтвердження митної вартості товару» .
Щодо посилання відповідача на відсутність банківських платіжних документів та бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити для ідентифікації товару та надання Товариством платіжних доручень не завірених належним чином банківською установою.
Як встановлено судом поставка спірної товарної партії здійснювалась на виконання умов п. 2.1 контракту була здійснена декількома партіями за однією Специфікацією №2021-3 від 06.04.2021р. Загальна вартість товару по Специфікації складає 1117050,00 дол. США.
Відповідно до п. 5.1., 5.2 контракту, оплата товару, що поставляється згідно даного Контракту, здійснюється Покупцем в доларах США шляхом банківського переказу на поточний рахунок Продавця на підставі Специфікацій (Додатків), шляхом прямого банківського переказу по системі S. W. I. F. T. Умови оплати кожної партії товару зазначаються у відповідних Специфікаціях (Додатках) до контракту. За домовленістю сторін умови оплати, зазначені у Специфікації, можуть бути змінені шляхом укладання додаткової угоди.
Загальна сума оплати за усіма означеними вище платіжними дорученнями складає 867050 дол. США. З наведеного вбачається, що в обох випадках єдиною підставою для оплати є Специфікація до контракту, відповідно до якої Товариством здійснюється оплата за фактично поставлені товарні партії у повному обсязі, а рахунками на оплату зафіксовано кількість товару кожної поставленої товарної партії на підставі цієї Специфікації.
На день декларування були оплачені усі поставлені компанією продавцем товариству товарні партії на підставі цієї Специфікації. Поставки товарних партій на підставі Специфікації не завершені, отже, загальна вартість товару не могла бути сплачена Товариством, внаслідок чого загальна сума платіжних доручень є меншою ніж загальна сума Специфікації.
Платіжні доручення №1025 від 28.01.2022, №525 від 15.06.2021, №611 від 29.07.2021, №791 від 11.11.2021, №874 від 05.01.2022 про сплату коштів в іноземній валюті компанії XINGTAI CITY TUOHAI TRADING CO., LTD містять всі реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (у гр. 70 «Призначення платежу» платіжного доручення зазначено, що оплата здійснена згідно із контрактом №TD/5 від 15.08.2019 по специфікації №2021-3 від 06.04.2021).
Оплата вартості товару Товариством здійснювалась відповідно до п. 5.1. контракту, в доларах США шляхом банківського переказу на поточний рахунок продавця на підставі Специфікацій (Додатків), шляхом прямого банківського переказу по платіжній системі S.W.I.F.T. за допомогою банківської системи «Клієнт банк», тому додаткового завірення банківською установою надані митниці платіжні доручення не потребують.
Верховний Суд в постанові від 11.04.18р. по справі № 804/4680/16 вказав, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови плати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися органом доходів і зборів до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.
Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару у документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування органом доходів і зборів додаткових документів у декларанта.
За правовою позицією Верховного Суду в постанові від 22.10.2020 по справі N 320/2455/19 «Квитанція або платіжне доручення (платіжні документи) свідчать про факт переказу певної суми коштів, проте не свідчать про суму коштів, яка має бути сплачена за відповідний товар. Тобто прямого зв`язку між відомостями із квитанції/ платіжного доручення та митною вартістю товару не існує».
Не можуть бути прийняті твердження митниці про додаткові витрати на транспортування, відсутність документального підтвердження відносин з Zhejiang Simon International Logistics Co LTD, відомості про якого зазначені у коносаменті від 02.12.2021 № ZJSM21120012.
Перевезення товару з КНР до місця кінцевого призначення здійснювалось а підставі договору транспортно- експедиторського обслуговування №2 від 01.11.2019., укладеного між ТОВ «ПК «ДТЗ»(Клієнт) і « IMOGATE SOLUTION Sp.z o.o.» (Експедитор), предметом якого є надання експедитором клієнту послуг з транспортно-експедиторського обслуговування (ТЕО) експортних, імпортних, транзитних та інших вантажів клієнта, в тому числі організації перевезень різними видами транспорту, перевалки в портах та надання інших узгоджених сторонами послуг.
Пунктом 2.1. договору визначені права Експедитора. Зокрема, в рамках цього договору Експедитор має право:
вибирати та змінювати вид транспорту та маршрут перевезення, вибирати та змінювати порядок виконання транспортно-експедиторських послуг, діючи в інтересах Клієнта (підп. 2.1.1.);
укладати від свого імені чи від імені Клієнта договори з портами, перевізниками та іншими організаціями на перевезення, перевалку, зберігання вантажів та інші послуги, що пов`язані з виконанням цього Договору, в т.ч. перепакування, пере маркування, ремонт тари, завантаженння та розвантаження (підп.2.1.2.).
Сторонами договору в п. 4.1. погоджено, що оплата послуг за даним договором та винагороди Експедитора здійснюється Клієнтом протягом 45 (сорока п`яти) днів з моменту виставлення рахунка- фактури. Рахунок-фактура повинен бути виставлений на протязі двох робочих днів з моменту судозаходу, якщо інше не передбачене узгодженою Сторонами заявкою.
Пунктом.4.2. договору передбачено, що у разі перевантаження (перевалки) контейнера (контейнерів) на інше судно в проміжному порту, вартість даного перевантаження включається у загальну вартість морського перевезення (фрахту), зазначену в рахунку (інвойсі) і акті виконаних робіт.
Таким чином, умовами вказаного договору передбачена можливість залучення Експедитором до перевезення вантажу третіх осіб, укладання договорів з ними та виставлення єдиного рахунку щодо оплати транспортно-експедиторських послуг.
Щодо самого декларанта, то у нього відсутні будь-які господарські операції з Zhejiang Simon International Logistics Co LTD.
Така підстава митного органу для коригування як не надання актів виконаних робіт, на які є посилання в платіжному дорученні №1145 від 12.05.2022 також не може бути прийнята до уваги, виходячи з наступного.
Загальна сума оплати у графі 32 платіжного доручення №1145-148750,00 дол. США.
В графі 70 «призначення платежу» платіжного доручення №1145 вказано акти виконаних робіт №45 від 16.12.2021, №№46,47,48,49 від 28.12.2021, №№ 4,5 від 14.01.2022, №№7,9 від 20.01.2022. Натомість спірної поставки стосується лише акт №4 від 14.01.2022.
Як вбачається з акту виконаних робіт №4 від 14.01.2022, в ньому зазначені коносаменти, за якими здійснювалось перевезення, та контейнери, в яких було перевезено товар.
Тобто, інші вказані в платіжному дорученні акти виконаних робіт не мають жодного відношення до конкретного перевезення товару, а відомості зазначені в акті виконаних робіт №4 від 14.01.2022.
За умовами п. 1.2 договору транспортно-експедиторського обслуговування №2 від 01.11.2019 під кожне конкретне перевезення Клієнт подає Експедитору заявку на експедирування з інформацією про найменування та кількість вантажу, маршруту перевезення (порт навантаження, порт вивантаженння, місце доставки вантажу), заплановану дату надання вантажу відправником, тип транспортного засобу, дані про вантажовідправника і вантажоодержувача та іншу необхідну інформацію, що стосується організації ТЕО. При підтверджені заявки Експедитор зазначає в заявці перелік послуг, їх вартість, розмір плати Експедитора. Підписана сторонами заявка є невід"ємною частиною даного договору.
Як вже зазначалось вище п. 4.2. договору сторони передбачили, що у випадку перевантаження контейнера на інше судно в проміжному порту вартість перевантаження включається в загальну вартість морського перевезення, що зазначена в рахунку та акті виконаних робіт.
Зазначаючи у заявці, інвойсі , акті виконаних робіт загальну вартість фрахту, Товариством було включено до цієї вартості і перевантаження, що узгоджено умовами договору транспортно-експедиторського обслуговування №2 від 01.11.2019. Отже, витрати на перевантаження не потребують окремого виділення.
Щодо неприйняття митним органом наданого Товариством прайс- листа б/н і комерційної пропозиції б/н від 30.03.2021, оскільки прайс-лист містить цінову інформацію виключно на товари, які вказані у Специфіккації від 06.04.2021 №2021-3, а комерційна пропозиція містить інформацію не на всі позиції, які вказані у Специфікації від 06.04.2021 №2021-3, суд зазначає наступне.
Чинним законодавством не встановлено типової форми для прайс-листа і комерційної пропозиції, а тому ці документи вважаються документами довільної форми.
До того ж вказані в цих документах відомості не впливають на формування митної вартості товару.
Виходячи з наведеного суд вважає, що доводи, які зазначені відповідачем у рішені про коригування митної вартості, не є підставою для коригування митної вартості товару, оскільки в документах відсутні розбіжності, або явні ознаки підробки. Не надано доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.
Надані позивачем до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомостей щодо ціни, що була сплачена за ці товари. У відповідача були в наявності всі документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору.
Митний орган не надав доказів на підтвердження тієї обставини, що позивачем у митній декларації було зазначено не всі складові числового значення задекларованої митної вартості, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.
Суд враховує правову позицію Верховного Суду у постановах від 08 жовтня 2019 року у справі №803/776/17, від 11 червня 2020 року у справі №815/5597/17, що декларант повинен підтвердити лише ті факти, які пов`язані з витратами (складовими), які входять до митної вартості товару відповідно до умов поставки. Натомість, у тому випадку, коли відповідач стверджує, що декларантом понесені додаткові витрати, що впливають на митну вартість товару, він повинен довести наявність цих фактів.
В даному випадку відповідачем наявність цих фактів не підтверджена.
Крім того, митний орган не виконав обов`язку щодо наведення у рішеннях про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.
Частиною 1 ст. 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є обгрунтованими, доведеними і такими, що підлягають задоволенню.
За ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З матеріалів справи вбачається, що за подання вказаного адміністративного позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2684,00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією кредитового переказу №3534 від 15.02.2023.
Отже, оскільки позовну заяву задоволено повністю, сплачений судовий збір в сумі 2684,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст.139, 241-246, 255, 262, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товару № UA110150/2022/000044/1 від 26.10.2022р.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона