Справа № 160/7015/23
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 квітня 2023 року Справа №160/7015/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Кас`яненко Марії Петрівни про розгляд справи в порядку загального провадження у справі за позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

06.04.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 14.03.2023 року №4478/04-36-24-15.

Вказані позовні вимоги вмотивовані тим, що згідно оскаржуваного податкового повідомлення-рішення встановлені порушення несвоєчасної реєстрації в ЄРПН податкових накладних, визначених статтею 201 ПК України та згідно зі ст. 120-1 ПК України за затримку реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів застосовано штраф у сумі 234 340,13 грн. Вказане податкове повідомлення-рішення разом з додатком на адресу позивача надійшло Укрпоштою та фактично отримано 30.03.2023 року. Вказане рішення позивачем не оскаржувалося в адміністративному порядку відповідно до ст. 56 ПК України. Згідно з розрахунком штрафу (додатком до вказаного повідомлення-рішення) зафіксовано порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, зокрема: №244 від 17.02.2022, зареєстрованої 04.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 21 день; №45 від 17.02.2022, зареєстрованої 04.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 21 день; №46 від 17.02.2022, зареєстрованої 04.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 21 день; №57 від 10.05.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №53 від 12.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №51 від 10.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №54 від 16.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №49 від 14.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №52 від 11.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №50 від 14.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №47 від 10.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №55 від 19.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №56 від 19.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №48 від 10.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №60 від 24.05.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №58 від 31.05.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №59 від 01.06.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 36 днів. За вказані порушення розмір нарахованого штрафу по кожній податковій накладній склав 20% від суми вказаного в ній податку на додану вартість, крім податкової накладної №59 від 01.06.2022 року, штраф за несвоєчасну реєстрацію якої склав 30% від суми ПДВ.

Позивач стверджує, що у спірному податковому повідомленні-рішенні відповідачем невірно визначено підставу для визначення контролюючим органом суми грошових зобов`язань, з переліку підстав, передбачених пунктом 54.3 ст. 54 ПК України та помилково вказано підпункт 54.3.1. Виходячи з форми податкового повідомлення - рішення, яка є додатком 25 до Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків (пункт 2 розділу II), затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 року, №1204 «Про затвердження Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 січня 2016 року, за № 124/28254 вказану підставу для визначення суми грошових зобов`язань самостійно вказує контролюючий орган при заповненні рішення. У спірному податковому повідомленні-рішенні відповідачем взагалі не вказано пункт (пунктів) статті 120-1 ПК України, на підставі якого (яких) до позивача застосовано штраф при тому, що форма спірного податкового повідомлення-рішення, затверджена Порядком 1204, передбачає обов`язкове посилання контролюючого органу на пункт та статтю ПК України, згідно з якою, за затримку реєстрації податкових накладних до платника податків застосовано штраф. У спірному податковому повідомленні-рішенні та акті перевірки позивача контролюючим органом не виявлено порушення граничного строку. передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної, за вчинення якого на платника ПДВ накладається штраф згідно ст. 120-1 ПК України. Порушення в акті камеральної перевірки та спірному податковому повідомленні- рішенні невірно кваліфіковане у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних. Податкове повідомлення-рішення, додаток до податкового повідомлення-рішення та акт перевірки містять різні відомості про кількість днів затримки реєстрації податкових накладних, зокрема: акт перевірки позивача та додаток до податкового повідомлення-рішення містить відомості про те, що під час перевірки виявлено несвоєчасність реєстрації податкових накладних на 21, 22 та 36 днів; тоді як у податковому повідомленні-рішенні відповідач вказав, що штраф у сумі 234 340,13 грн., застосовано за затримку реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів.

Позивач також зазначає, що розмір штрафу (у відсотковому значенні), застосовано до позивача без врахування змін до ПК України, внесених Законом України «Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України» від 12.01.2023 року, №2876-ІХ. Законодавець на час воєнного стану визначив особливий порядок ведення податкового обліку та подання звітності, якій відрізняється від загальних норм ПК України. За загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акту в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Конституція України, закріпивши частиною першою статті 58 положення щодо неприпустимості зворотної дії в часі законів та інших нормативно-правових актів, водночас передбачає їх зворотну дію в часі у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують юридичну відповідальність особи, що є загальновизнаним принципом права. Тобто щодо юридичної відповідальності застосовується новий закон чи інший нормативно-правовий акт, що пом`якшує або скасовує відповідальність особи за вчинене правопорушення під час дії нормативно-правового акту, яким визначались поняття правопорушення і відповідальність за нього (абзаци другий, третій пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99). У свою чергу відповідач при застосуванні штрафу, не застосував новий закон, що пом`якшує відповідальність позивача за вчинене правопорушення. Відтак, оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.04.2023 року зазначена вище справа розподілена та 07.04.2023 року передана судді Пруднику С.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.04.2023 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд за правилами спрощеного провадження без виклику учасників справи. Витребувано у Головного управління ДПС у Дніпропетровській області: обґрунтований та вмотивований розрахунок податкового повідомлення-рішення від 14.03.2023 року №4478/04-36-24-15; засвідчені належним чином у відповідності до вимог ст. 94 КАС України усі письмові докази, які слугували підставою для прийняття відповідачем податкового від 14.03.2023 року №4478/04-36-24-15. Судом зобов`язано витребувані докази слід подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду (також шляхом направлення на електронну адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду (; ) ) у строк до 05.05.2023 року. Судом попереджено Головне управління ДПС у Дніпропетровській області про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, зокрема накладення штрафу та винесення окремої ухвали у разі невиконання вимог даної ухвали суду.

27.04.2023 року від представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Кас`яненко Марії Петрівни до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому містилось клопотання про розгляд справи в порядку загального провадження

Вирішуючи дане клопотання, суд враховує наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тож, відповідно до ч. 6 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини", заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії", заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

В даному випадку кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними ст. 44 КАС України із урахуванням норм, передбачених главою 10 "Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження" КАС України.

Представник відповідача не навів обґрунтованих підстав того, що справа не може бути розглянута без попереднього усного заслуховування пояснень сторін щодо суті спору.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Проаналізувавши матеріали позовної заяви, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, суд не вбачає необхідності надання пояснень представниками сторін у зазначеній справі, а тому дійшов висновку, що підстави для її розгляду за участю сторін відсутні. У зв`язку з чим відсутні і підстави для задоволення клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Кас`яненко Марії Петрівни про розгляд справи в порядку загального провадження.

Керуючись статтями 12, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Кас`яненко Марії Петрівни про розгляд справи в порядку загального провадження - відмовити.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя С. В. Прудник