Справа № 120/3410/23
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2023-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

м. Вінниця

01 травня 2023 р. Справа № 120/3410/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, розглянувши матеріали:

за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), від імені та в інтересах якого діє ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса для листування: АДРЕСА_2 ),

до військової частини НОМЕР_3 (код ЄДРПОУ НОМЕР_4 , місцезнаходження: АДРЕСА_3 )

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

31.03.2023 через підсистему "Електронний суд" до суду надійшла позовна заява за підписом представника Дзундзи Ю.Р., подана від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_3 про:

- визнання протиправними дій відповідача щодо обчислення та виплати позивачу місячного грошового забезпечення за період з 30.01.2020 по 01.02.2022, грошової допомоги на оздоровлення за 2020-2022 роки, грошової компенсації за невикористані 03 дні щорічної основної відпустки, грошової компенсації на невикористані 84 дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій без врахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01 січня 2020 року у розмірі 2102,00 грн, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" станом на 01 січня 2021 року у розмірі 2270,00 грн, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01 січня 2022 року у розмірі 2481,00 грн;

- зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплату позивачу місячного грошового забезпечення за період з 30.01.2020 по 01.02.2022, грошової допомоги на оздоровлення за 2020-2022 роки, грошової компенсації за невикористані 03 дні щорічної основної відпустки, грошової компенсації на невикористані 84 дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій без врахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01 січня 2020 року у розмірі 2102,00 грн, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" станом на 01 січня 2021 року у розмірі 2270,00 грн, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01 січня 2022 року у розмірі 2481,00 грн на відповідний тарифний коефіцієнт, та провести їх виплату з урахуванням раніше виплачених сум.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 лейтенанта Вячеслава Семенова Державної прикордонної служби України м. Могилів- Подільський від 01.02.2022 за № 33-ОС (про особовий склад) позивача звільнено з військової служби у запас Збройних Сил України за підпунктом "а" пункту 2 частини п`ятої статті 26 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" (у зв`язку із закінченням строку контракту) та виключено зі списків особового складу та всіх видів забезпечення з 01.02.2022.

Проте позивачу стало відомо, що в період з 30.01.2020 по 01.02.2022 грошове забезпечення нараховувалося та виплачувалося йому у заниженому розмірі.

Позивач вважає протиправними дії відповідача щодо ненарахування та невиплати грошового забезпечення (основних та додаткових видів грошового забезпечення), обчисленого з розмірів посадового окладу та окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, а тому за захистом своїх прав та інтересів звертається до суду.

Ухвалою суду від 05.04.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам ст. 160-161 КАС України. Судом встановлено, що 19.07.2022 набув чинності Закон України від 1 липня 2022 року № 2352-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин", яким внесені зміни до законодавства про працю. Зокрема встановлено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116). Відтак, з урахуванням Закону № 2352-IX, перебіг строку позовної давності у даному випадку слід обчислювати з дати вступу такого закону у силу (з 20.07.2022) та установлення нового порядку регулювання питання щодо строків звернення до суду за вирішенням трудового спору. Відтак тримісячний строк звернення до адміністративного суду з відповідними позовними вимогами закінчився 20.10.2022. Натомість з цим позовом позивач звернувся до суду лише 31.03.2023, тобто, попередньо, з пропущенням строку звернення до суду. У зв`язку з цим позивачу запропоновано надати суду докази, зі змісту яких можливо встановити дату, з якої позивач дізнався про нарахування грошового забезпечення у заниженому розмірі. Такими доказами можуть бути письмове повідомлення відповідача про суми, нараховані та виплачені позивачу при звільненні, листи, виписки з карткового рахунку про зарахування коштів, тощо. Крім того, у разі пропуску вищевказаного строку, позивачу запропоновано подати клопотання (заяву) про поновлення строку звернення до суду разом з доказами поважності його пропуску.

17.04.2023 до суду надійшла заява представника позивача про усунення недоліків позовної заяви. Обґрунтовуючи подану заяву представник зазначає, що позивач не отримував письмового повідомлення про нараховані та виплачені суми грошового забезпечення, тоді як на заяву від 12.02.2022 про надання відомостей щодо проходження військової служби, зокрема виплати грошового забезпечення, відповідач жодної відповіді не надав. Водночас про нарахування грошового забезпечення у зниженому розмірі позивачу стало відомо лише 23.02.2023, виходячи з наданих відповідачем відомостей до Вінницького окружного адміністративного суду у справі № 120/7809/22.

Окрім цього, представник позивача зазначає, що відповідно до пункту першого глави XIX "Прикінцеві положення" КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Оскільки станом на час звернення позивача до суду діяв карантин, представник просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити такий строк.

Оцінюючи доводи, наведені представником позивача у заяві на виконання ухвали суду про залишення позову без руху, суд зазначає таке.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Водночас в силу положень ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 233 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України) у редакції, що була чинною до 19.07.2022, в разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Тобто до 19.07.2022 строк звернення до суду з позовом про стягнення належної працівникові заробітної плати та інших пов`язаних з нею компенсаційних виплат не був обмежений будь-якими строками.

Втім, 19.07.2022 набув чинності Закон України від 1 липня 2022 року № 2352-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин", яким внесені зміни до законодавства про працю.

Серед іншого вказаним законом частини перша та друга статті 233 КЗпП України викладені у такій редакції:

- працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті;

- із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Отже, зазначені зміни також стосуються строку звернення до суду з позовом про стягнення заробітної плати у разі звільнення працівника, тобто сум, що належать працівникові у разі його звільнення з роботи, а також інших пов`язаних з цим компенсаційних виплат.

Проте, як на момент звільнення позивача з військової служби та виключення його із списків особового складу частини та всіх видів забезпечення 01.02.2022 частина друга статті 233 КЗпП України діяла в редакції, якою строк звернення працівника до суду з позовом про стягнення належної йому при звільненні заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці не обмежувався будь-яким строком.

Разом з тим відповідно до пункту першого глави XIX "Прикінцеві положення" КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2022 року № 1423 "Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. № 338 і постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236" дію карантину через COVID-19 продовжено до 30 квітня 2023 року.

Крім того, за відсутності належних й допустимих доказів щодо дати фактичного повідомлення відповідача про нараховані та виплачені позивачу суми грошового забезпечення за спірний період, неможливим, на думку суду, є встановлення моменту початку перебігу строку звернення до адміністративного суду з цим позовом.

Враховуючи наведене, суд погоджується з доводами представника позивача щодо дотримання позивачем строку звернення до суду та доходить висновку, що недоліки позовної заяви, про які зазначено в ухвалі від 05.04.2023, усунуто.

Отже, після усунення недоліків позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161, 172 КАС України та підсудна Вінницькому окружному адміністративному суду. Від сплати судового збору позивач звільнений на підставі положень п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", оскільки за своєю юридичною природою заявлені позовні вимоги стосуються нарахування та виплати частини заробітної плати.

Інших підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження в адміністративній справі не встановлено.

Таким чином, позовну заяву належить прийняти до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі.

Визначаючись щодо того, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) розглядати справу, суд враховує положення ч. 2 ст. 257 КАС України, згідно з якими за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 260 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене та беручи до уваги, що за характером спірних правовідносин, предметом доказування і складом учасників ця справа має ознаки адміністративної справи незначної складності, суд доходить висновку про можливість її розгляду та вирішення в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В силу вимог ч. 3 ст. 77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Про витребування доказів за власною ініціативою суд постановляє ухвалу (ч. 3 ст. 80 КАС України).

Згідно з ч. 4 ст. 11 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

З огляду на вищезазначені норми, для забезпечення повного та всебічного з`ясування всіх обставин у справі і постановлення законного та обґрунтованого рішення по суті спору, суд доходить висновку про необхідність витребування у відповідача додаткових письмових доказів.

Дата постановлення ухвали про відкриття провадження у цій справі обумовлена перебуванням головуючого судді (судді-доповідача) у відпустці в період з 17.04.2023 по 30.04.2023 включно.

Керуючись ст.ст. 11, 32, 72, 77, 80, 120, 160, 161, 171, 248, 256, 257, 260, 262, 294 КАС України, -

УХАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_3 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

2. Розгляд справи здійснювати суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

3. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті розпочнеться через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, а в силу положень статті 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

4. Встановити відповідачу 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву з дотриманням вимог, передбачених ст. 162 КАС України.

5. Встановити позивачу 3-денний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання відповіді на відзив в порядку, визначеному ст. 163 КАС України.

6. Встановити відповідачу 3-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку, визначеному ст. 164 КАС України.

7. Витребувати з військової частини НОМЕР_3 та зобов`язати відповідача протягом 15 днів з дня отримання ухвали надати суду:

1) довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 за період військової служби з 30.01.2020 по 01.02.2022 (помісячно);

2) довідку про розмір нарахованого та виплаченого ОСОБА_1 грошового забезпечення за період з 30.01.2020 по 01.02.2022, грошової допомоги на оздоровлення за 2020-2022 роки, грошової компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки, грошової компенсації на невикористані дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій

3) відомості про те, з якого саме розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня якого саме календарного року) проводилися вказані виплати ОСОБА_1 .

8. Роз`яснити відповідачу, що згідно з ч. 7, 8 ст. 80 КАС України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення судової ухвали. У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

9. Інформацію по справі сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: "http://court.gov.ua/fair/".

10. Копію ухвали суду надіслати учасникам справи, а відповідачу також копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Сало Павло Ігорович