Справа № 480/1393/23
Суддя: М.М. Шаповал
Дата ухвалення: 2023-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 травня 2023 року Справа № 480/1393/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Шаповала М.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/1393/23 за позовом ОСОБА_1 до відділу містобудування та архітектури Охтирської міської ради про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
Позивач ОСОБА_1 просить суд:
На вказаній земельній ділянці знаходиться один цілий житловий будинок, житловою площею 45,7 кв.м, загальною площею 63,4 кв.м, зазначений під літерою А1ж та побутові споруди: сіни "а", прибудова "а1", погріб "п.г.", сарай "Б", с.-прибудова "б", с. - прибудова "б1", погріб "п.г.", сарай "В", огорожа № 1,2.
Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер 85352522 від 19.04.2017 приватним нотаріусом Ковальчук В.М. зареєстровано право власності на даний житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами за ОСОБА_1 , номер запису про право власності: 20042797.
17 жовтня 2017 року зареєстровано право власності на дану земельну ділянку за ОСОБА_1 , номер запису про право власності: 22910847, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер витягу: 101073264.
Оскільки придбаний позивачем житловий будинок фактично не придатний для проживання - побудований у 1920 році, є дерев`яним, занедбаним, в ньому декілька десятків років ніхто не проживав, тому умов для проживання в ньому немає ніяких, накопивши деяку суму грошей, у грудні 2022 року позивач вирішив провести реконструкцію сараю під житловий будинок з мансардою та збудувати гараж. Оскільки сарай знаходиться в глибині двору подалі від дороги
У повідомленні вказано підставу для відмови - невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам (відповідно до плану зонування території міста Охтирка земельна ділянка знаходиться в зоні садибної забудови в санітарно-захисних зонах, де не допускається розміщення нових житлових будинків з присадибними ділянками, багатоповерхових житлових будинків, гуртожитків, будинків для приїжджих. Також у відповіді зазначено, що згідно п. 2 ст. 114 Земельного кодексу України у межах санітарно-захисних зон забороняється будівництво житлових об`єктів, об`єктів соціальної інфраструктури та інших об`єктів, пов`язаних з постійним перебуванням людей.
Вважаючи, що відмова відповідача у видачі ОСОБА_1 будівельного паспорта є незаконною, порушує його право власності на нерухоме майно (земельну ділянку та житловий будинок на ній) та перешкоджає позивачу в цільовому використанні даного майна останній звернувся до суду за захистом свої прав.
Ухвалою суду від 22.02.2023 вказану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви. Позивачем усунено недоліки позовної заяви у встановлений строк.
Ухвалою від 01.03.2023 відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі.
Відповідач надав відзив на позовну заяву, у якому проти задоволення позовних вимог заперечує, зазначає, що заява ОСОБА_1 на видачу будівельного паспорта для реконструкції сараю під житловий будинок з мансардою та будівництво гаража в АДРЕСА_1 , зареєстрована у Центрі надання адміністративних послуг від 23.12.2022 № 83.
Відповідно до схеми зонування території плану зонування території міста, земельна ділянка знаходиться в зоні садибної забудови в санітарно-захисних зонах від промислового підприємства І класу шкідливості - АГРОДОРБУД, для якого нормативна санітарно-захисна зона становить 1000 м, де недопускається розміщення нових житлових будинків з присадибними ділянками, багатоповерхових житлових будинків, гуртожитків, будинків для приїжджих.
Відповідно до нормативних документів (СН 173-96 п. 5.4) - промислові та інші об`єкти, що є джерелами забруднення навколишнього середовища хімічними, фізичними та біологічними факторами, при неможливості створення безвідходних технологій повинні відокремлюватись від житлової забудови санітарно-захисними зонами (СЗЗ).
Система планувальних обмежень плану зонування території міста Охтирка представлена СЗЗ від промислових підприємств і виробництв, сільськогосподарських об`єктів, об`єктів комунального призначення, природоохоронних об`єктів. Усі вони відносяться до 1-V класу шкідливості, для яких нормативні СЗЗ становлять від 1000 до 50 м. СЗЗ деяких підприємств, сільськогосподарських та комунальних об`єктів не витримані і охоплюють житлову забудову.
Враховуючи вищевикладене зазначає, що генеральним планом та планом зонування території міста Охтирка, в межах санітарно-захисних зон не допускається розміщення нових житлових будинків з прибудинковими територіями.
Крім того, згідно з частини 2 статті 114 Земельного Кодексу України, у межах санітарно-захисних зон, забороняється будівництво житлових об`єктів, об`єктів соціальної інфраструктури та інших об`єктів, пов`язаних з постійним перебуванням людей.
При вирішенні питань планування та забудови населених пунктів необхідно керуватися вимогами діючих будівельних норм і правил та інших інструктивно-методичних документів, узгоджених з Міністерством охорони здоров`я України, що використовуються для вказаних цілей.
Державний контроль за дотриманням вимог ДСП 173-96 "Державні санітарні правила планування і забудови населених пунктів" здійснюється органами, установами та закладами державного санітарного нагляду України відповідно до діючого Положення про державний санітарний нагляд.
Відповідно до вимог ДСП 173-96 "Державні санітарні правила планування і забудови населених пунктів" у санітарно-захисних зонах не можна допускати розміщення:
- житлових будинків з придомовими територіями, гуртожитків, готелів, будинків для приїжджих, аварійних селищ;
- дитячих дошкільних закладів, загальноосвітніх шкіл, лікувально-профілактичних та оздоровчих установ загального і спеціального призначення зі стаціонарами, наркологічних диспансерів;
- спортивних споруд, садів, парків, садівницьких товариств;
- охоронних зон джерел водопостачання, водозабірних споруд та споруд водопровідної розподільної мережі.
Враховуючи вищевикладене, позивач має на меті здійснити реконструкцію сараю під житловий будинок з мансардою в АДРЕСА_1 , що передбачає собою зміну функціонального призначення будівлі, приведення її технічного стану до відповідності архітектурним, будівельним та іншим нормам (у ньому має бути наявна житлова площа в межах норм, передбачених житловим законодавством України та допоміжні (нежитлові) приміщення: передпокій, кухня, коридор, веранда, вбиральня, комора, приміщення для автономної системи опалення, а також забезпечення опаленням, водопроводом, каналізацією, газопостачанням та ін).
Отже реконструкція сараю (не житлової будівлі) під житловий будинок передбачає утворенням нового житлового будинку, що має бути розташований у безпечному для життя і здоров`я людей місці.
Щодо порушення строку направлення повідомлення про відмову у видачі будівельного паспорта та не повернення позивачу поданих ним документів для видачі будівельного паспорта, відповідач повідомляє, що враховуючи Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 165 "Про зупинення строків надання адміністративних послуг та видачі документів дозвільного характеру", якою зупинено строки надання адміністративних послуг суб`єктами їх надання та строки видачі дозвільними органами документів дозвільного характеру на час воєнного стану в Україні, надання відмови з недотриманням терміну встановленого пунктом 2.5 Порядку № 103 не є порушенням, а документи, подані позивачем для видачі будівельного паспорта, було повернуто разом з повідомленням про відмову у наданні будівельного паспорта у відповідності до вимог чинного законодавства.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер 85352522 від 19.04.2017 приватним нотаріусом Ковальчук В.М. зареєстровано право власності на жданий житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами за ОСОБА_1 , номер запису про право власності: 20042797.
17.10.2017 зареєстровано право власності на дану земельну ділянку за ОСОБА_1 , номер запису про право власності: 22910847, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер витягу: 101073264.
У повідомленні вказано підставу для відмови - невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам (відповідно до плану зонування території міста Охтирка земельна ділянка знаходиться в зоні садибної забудови в санітарно-захисних зонах, де не допускається розміщення нових житлових будинків з присадибними ділянками, багатоповерхових житлових будинків, гуртожитків, будинків для приїжджих. Також у відповіді зазначено, що згідно п. 2 ст. 114 Земельного кодексу України у межах санітарно-захисних зон забороняється будівництво житлових об`єктів, об`єктів соціальної інфраструктури та інших об`єктів, пов`язаних з постійним перебуванням людей.
Відповідно до статті 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).
Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.
Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.
За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.
Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.
Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
На виконання вимог статті 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року № 103 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок № 103), який призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.
Відповідно пункту 1.4 Порядку № 103 розроблення будівельного паспорта здійснюється: в межах населених пунктів - відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні; за межами населених пунктів - відповідно до детальних планів територій та планувальних рішень проектів садівницьких та дачних товариств.
Пунктом 2.1 Порядку № 103 передбачено, що видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:
заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;
засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;
ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);
проект будівництва (за наявності);
засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.
Пунктами 2.3-2.5 Порядку № 103 визначено, що уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.
Пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав:
неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу;
невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.
Повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обґрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання (п.2.5).
Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку, що підставою для відмови у наданні будівельного паспорта може бути неподання повного пакета документів або невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. При цьому у силу п. 2.4 Порядку № 103 при вирішенні питання про видачу будівельного паспорту, крім відповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, перевірці підлягає ще і відповідність намірів вимогам державних будівельних норм, стандартів і правил.
На запит представника позивача листом від 06.01.2023 № 01-14/41 міський голова надав відповідні документи: витяги з плану зонування території м. Охтирка М 1:5000, копію рішення Охтирської міської ради від 10.07.2007 № 325-МР "Про затвердження проектної документації "Генеральний план м. Охтирки Сумської області", копію рішення Охтирської міської ради від 28.08.2014 № 1192-МР "Про затвердження містобудівної документації".
На заяву позивача від 23.12.2022 про видачу будівельного паспорта відповідач листом відповіддю відмовив наданні будівельного паспорта, посилаючись на п. 2.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011, а саме: невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам, відсутність містобудівної документації.
Відповідно до ст. 19 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту…. Рішення про розроблення генерального плану приймає відповідна сільська, селищна, міська рада… Виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є замовниками, які організовують розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради… Генеральні плани населених пунктів та зміни до них розглядаються і затверджуються відповідними сільськими, селищними, міськими радами протягом трьох місяців з дня їх подання.
Відповідно до статті 19 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території. Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці… Детальні плани територій одночасно з їх затвердженням стають невід`ємними складовими генерального плану населеного пункту та/або комплексного плану... Детальний план території розглядається і затверджується сільською, селищною, міською радою протягом 30 днів з дня його подання.
Відповідно до п. 4.1 Порядку № 290 рішення про розроблення генерального плану, плану зонування території, детального плану території, яка розташована в
межах населеного пункту, а також внесення змін до цієї містобудівної документації приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.
Знідно п. 4.3 Порядку № 290 замовником розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні або внесення змін до неї є: при розробленні генерального плану населеного пункту, плану зонування території, а також детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, - виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; при розробленні детального плану території, яка розташована за межами населеного пункту, -районна державна адміністрація, а в разі відсутності адміністративного району - відповідно Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.
Аналізуючи вказані норми законодавства, суд зазначає, що замовлення та організація розробки генерального плану та детального плану території покладається на суб`єкта владних повноважень.
У постановах від 11 квітня 2018 року в справі № 803/1231/17, від 06 лютого 2020 року у справі № 809/1258/17, від 29 квітня 2020 року у справі № 816/1752/17 та від 16 червня 2021 року у справі № 2340/3189/18 зроблено висновок про те, що сама по собі відсутність плану зонування або детального плану території, розроблення та затвердження якого відноситься до повноважень органів місцевого самоврядування, не може бути підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень, оскільки таке рішення приймається виключно у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, так як і не може бути підставою для скасування уже виданих містобудівних умов та обмежень.
При розгляді справи № 620/554/20 Верховний Суд застосував аналогічний підхід при вирішенні спору про видачу будівельного паспорту, зазначивши, що будівельний паспорт як і містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки є різновидами містобудівної документації (постанова Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 620/554/20)
Такі висновки Верховного суду враховуються і при розгляді цієї справи, оскільки у ній йдеться про відсутність усієї містобудівної документації щодо території на якій розташована земельна ділянка позивача.
Позивач звернувся до відповідача з заявою про надання будівельного паспорта, а не комплексної забудови частини території населеного пункту, тому, враховуючи бездіяльність відповідача щодо реалізації функції в частині замовлення та організації розробки містобудівної документації, суд дійшов висновку, що такі обставини як відсутність містобудівної документації не можуть перешкоджати реалізації прав громадян, які гарантовані Основним Законом, що свідчить про необґрунтованість рішення про відмову позивачу у наданні будівельного паспорта
Отже, дії відповідача про відмову позивачу у наданні будівельного паспорта є протиправними.
В силу приписів ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд визнає, що позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд,
В И Р І Ш И В:
Позов ОСОБА_1 до відділу містобудування та архітектури Охтирської міської ради Сумської області про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити дії задовольнити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відділу містобудування та архітектури Охтирської міської ради на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 1073,60 гривень.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М. Шаповал