Справа № 320/2327/23
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2023-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 травня 2023 року м.Київ № 320/2327/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товаритсва "Укрнафта" до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

в с т а н о в и в:

До суду звернулось ПАТ "Укрнафта" з позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, у якому просило суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 30.11.2021 № про застосування штрафу у розмірі 6040,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що виявлені порушення п.п.230.1.3 п. 230.1 ст. 230 Податкового кодексу України (надалі - ПК України), стосовно своєчасного подання зведених підсумкових даних щодо обсягів обігу та залишків пального на акцизному складі є безпідставними, адже необхідні довідки були направлені на адресу контролюючого органу своєчасно, однак отримані та зареєстровані в базі Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків пізніше по незалежним від волі позивача та невідомим позивачу причинам. А тому підстави для застосування штрафних санкцій у розмірі 4000 грн. відсутні. Також, у акті перевірки зазначено, що посадовими особами ПАТ "Укрнафта" не надано в повному обсязі первинні документи, які є предметом перевірки, на письмовий запит відповідача. Однак, такі твердження не відповідають дійсності, оскільки під час проведення перевірки за місцезнаходженням АЗС, працівникам ГУ ДПС у Одеській були надані всі оригінали витребуваних документів для ознайомлення, про що міститься відповідна відмітка у акті перевірки. Оскільки позивачем були надані всі документи, це виключає застосування до позивача штрафних санкцій на підставі положень п. 121.1 ст. 121 ПКУ у розмірі 2040 грн. Крім того, відповідачем при нарахуванні штрафних санкцій не взято до уваги положення п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПКУ, якими передбачено, що за порушення, вчинені протягом періоду з 01.03.2020 по день завершення карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються. Також, позивач вказує, що із розрахунку до ППР убачається, що штраф у розмірі 2040 грн. застосовано за повторне порушення, за яке було застосовано штрафну санкцію 08.11.2021, однак всі податкові повідомлення рішення від 08.11.2021 оскаржені в судовому порядку та вважаються неузгодженими.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому не визнає позов повністю та надає заперечення щодо наведених позивачем обставин та правових підстав, з їх обґрунтуванням. Податковою перевіркою встановлено, що позивачем порушено вимоги пп.230.1.3 п.230.1 ст.230 Податкового Кодексу України, в частині несвоєчасного надання щоденно Довідок про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуски) та залишків пального на акцизному складі пального (уніфікований номер акцизного складу - 1000838) за 18.12.2020, 31.12.2020, 01.01.2021, 02.01.2021. Ні під час перевірки ні під час розгляду заперечень будь-які документи, що підтверджують тимчасове обмеження роботи електронних сервісів та інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС не надано. Встановлення порушення позивачем вимог пп.230.1.3 п.230.1 ст.230 Податкового Кодексу України є обґрунтованим, а рішення про нарахування санкцій за такі порушення - правомірним. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Позивачем надана до суду відповідь на відзив, у якій зазначено, що своєчасність надсилання зведених за добу підсумкових облікових даних щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального за звітні 18.12.2020, 31.12.2020, 01.01.2021, 02.01.2021, підтверджується доданими до позовної заяви Протоколами руху документа/звіту та пов`язаних з ними повідомлень/квитанцій та їх скріншоти, несвоєчасне отримання їх контролюючим органом сталося за відсутності вини позивача. Відповідачем не доведена вина позивача щодо несвоєчасного надання щоденно Довідок про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального, висновки відповідача, зазначені в акті перевірки, на підставі якого винесене податкове повідомлення-рішення, є помилковими, не підтвердженими належними доказами, а позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

У період з 22.10.2021 по 28.10.2021 уповноваженими особами ГУ ДПС у Одеській області була проведена фактична перевірка акцизного складу ПАТ "Укрнафта", що розташований за адресою: Одеська область, Лиманський район, с. Корсунці, вул. Одеська 1-Б, АЗС "15/025.

У зв`язку з проведенням фактичної перевірки ПАТ "Укрнафта" та відповідно до вимог підпунктів 20.1.2, 20.1.6 пункту 20.1 статті 20, пунктів 85.2, 85.4 статті 85 ПК України ГУ ДПС у Одеській області позивачу було вручено запит від 19.10.2021 №14010/КПР/15-32-09-05-08 «Про надання пояснень та документального підтвердження».

29.10.2021 уповноваженими особами ГУ ДПС у Одеській області складено Акт фактичної перевірки №23472/15-32-09-05/00135390 (далі Акт перевірки), відповідно до змісту якого проведеною перевіркою встановлено, зокрема, порушення: пункту 85.2 статті 85, підпунктів 230.1.2, 230.1.3 пункту 230.1 статті 230 ПКУ.

А саме, розпорядником акцизного складу №1002969 несвоєчасно подано до центрального органу виконавчої влади Довідку про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/ відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального за 3 звітних доби за період з 18.12.2020 по 02.07.2021 року в кількості 4 електронних документи.

Також, податковим органом встановлено порушення товариством пункту 85.2 статті 85 ПКУ, що виявилося у ненаданні до перевірки у повному обсязі первинних документів, які є предметом перевірки або пов`язані з предметом перевірки.

На підставі акта перевірки №23472/15-32-09-05/00135390 від 29.10.2021 відповідач прийняв податкове повідомлення-рішення від 30.11.2021 № про застосування штрафу у розмірі 6040,00 грн., яким встановив порушення пп. 230.1.3 п. 230.1 ст. 230, п. 85.2 ст. 85 Податкового Кодексу України.

Позивачем оскаржувалось податкове повідомлення-рішення в адміністративному порядку, рішенням про результати розгляду скарги від №510/6/99-00-06 03-01-06 від 05.01.2023, податкове повідомлення-рішення залишено без змін, а скарга - без задоволення.

Вважаючи оскаржуване податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України №2755-VI від 02.12.2010 року (далі - ПК України).

За приписами підпунктів 191.1.14, 191.1.16, 191.1.17 п.1911 статті 191 ПК України, на контролюючі органи покладено виконання таких функцій як: здійснення контролю у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, до яких, зокрема, відноситься пальне; здійснення заходів щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері пального; проведення роботи щодо боротьби з незаконним обігом пального.

Відповідно до підпункту 212.3.4 пункту 212.3 статті 212 ПК України особи, які здійснюватимуть реалізацію пального або спирту етилового, підлягають обов`язковій реєстрації як платники податку контролюючими органами за місцезнаходженням юридичних осіб, постійних представництв, місцем проживання фізичних осіб - підприємців до початку здійснення реалізації пального або спирту етилового.

Згідно з пунктом 230.1 статті 230 ПК України акцизні склади та акцизні склади пересувні утворюються з метою підвищення ефективності роботи із запобігання та боротьби з незаконним виробництвом і обігом спирту етилового, горілки та лікеро-горілчаних виробів, пального, посилення контролю за повнотою та своєчасністю надходження до бюджету акцизного податку.

Підпунктом 14.1.6 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що акцизний склад - це спеціально обладнані приміщення на обмеженій території (далі - приміщення), розташовані на митній території України, де під контролем постійних представників контролюючого органу розпорядник акцизного складу провадить свою господарську діяльність шляхом вироблення, оброблення (перероблення), змішування, розливу, пакування, фасування, зберігання, одержання чи видачі спирту етилового, горілки та лікеро-горілчаних виробів, а також приміщення, розташовані на митній території України, де розпорядник акцизного складу провадить свою господарську діяльність шляхом вироблення, оброблення (перероблення), змішування, навантаження-розвантаження, зберігання пального (крім скрапленого газу природного, бензолу, метанолу), за винятком приміщень для навантаження - розвантаження, зберігання пального виключно для потреб власного споживання пального розпорядником акцизного складу.

Згідно з підпунктом 14.1.224 пункту 14.1 статті 14 ПК України розпорядник акцизного складу - це суб`єкт господарювання, який одержав ліцензію на право виробництва спирту етилового, алкогольних напоїв, зареєстрований платником акцизного податку, або який здійснює виробництво, оброблення (перероблення), змішування, навантаження - розвантаження, зберігання пального (крім скрапленого газу природного, бензолу, метанолу), крім суб`єктів господарювання, які використовують приміщення, розташовані на митній території України, для навантаження - розвантаження, зберігання пального виключно для потреб власного споживання пального.

Відповідно до підпункту 230.1.3 пункту 230.1 статті 230 ПК України розпорядники акцизних складів зобов`язані на кожному акцизному складі щоденно (крім днів, в які акцизний склад не працює) формувати дані про фактичні залишки пального на початок та кінець звітної доби та про добові фактичні обсяги отриманого та реалізованого пального (далі у цьому розділі - обсяг обігу пального) у розрізі кодів товарних підкатегорій згідно з УКТ ЗЕД у літрах, приведених до температури 15° C.

Дані про фактичні залишки пального та про обсяг обігу пального формуються після проведення останньої операції з обігу пального у звітній добі, але не пізніше 23 години 59 хвилин цієї доби, до початку здійснення операцій з обігу пального у добу, що настає за звітною добою, та подаються до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, не пізніше 23 години 59 хвилин доби, що настає за звітною добою.

На кожному акцизному складі за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД формуються показники про:

обсяги залишків пального на початок та кінець звітної доби, що визначаються шляхом підсумовування обсягів залишків пального в кожному резервуарі на підставі показників рівнемірів-лічильників, встановлених на таких резервуарах, розташованих на такому акцизному складі;

добовий обсяг реалізованого пального, що визначається шляхом підсумовування обсягів реалізованого за звітну добу пального через кожне місце відпуску пального наливом з акцизного складу на підставі показників витратомірів-лічильників, встановлених на кожному місці відпуску пального наливом з акцизного складу, розташованому на такому акцизному складі;

добовий обсяг отриманого пального, що визначається шляхом віднімання від обсягу залишків пального на кінець звітної доби обсягу залишків пального на початок звітної доби та додавання добового обсягу реалізованого пального з такого акцизного складу з додаванням обсягу втраченого пального, зазначеного в акцизних накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних, та з відніманням додаткового обсягу пального, зазначеного в заявках на поповнення обсягу залишку пального або спирту етилового, зареєстрованих у системі електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Фактичні показники витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників щодо обсягів залишків пального та добового обсягу реалізованого пального перераховуються у літри, приведені до температури 15°С, крім показників паливо-роздавальних колонок та/або оливо-роздавальних колонок, які виконують функції витратомірів-лічильників.

Дані про залишки пального та про обсяг обігу пального подаються електронними засобами зв`язку у формі електронних документів, які затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Постановою Кабінету Міністрів України №891 від 22.11.2017 року «Про затвердження Порядку ведення Єдиного державного реєстру витратомірів-лічильників і рівнемірів - лічильників рівня пального у резервуарі, передачі облікових даних з них електронними засобами зв`язку до контролюючих органів» (далі - Постанова №891), а саме пунктом 5 визначено, що електронні документи для наповнення Реєстру, які формуються розпорядниками акцизних складів та надсилаються до Реєстру за кожним місцем розташування акцизного складу, містять, зокрема, інформацію про такі ознаки акцизного складу: акцизний склад, на якому здійснюється виключно зберігання та реалізація пального, що отримується та реалізується виключно у тарі виробника без зміни розфасовки, а також скрапленого газу природного, бензолу, метанолу, не обладнаний витратомірами та рівнемірами; інформацію про обсяги залишків пального, що розташовані на акцизному складі в тарі, балонах, упаковці, про добовий обсяг реалізованого пального в тарі, балонах, упаковці.

Підпунктом 3 пункту 6 Постанови №891 визначено, що на кожному акцизному складі за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД формуються показники про, зокрема, добовий обсяг отриманого пального, що визначається шляхом віднімання від обсягу залишків пального на кінець звітної доби обсягу залишків пального на початок звітної доби та додавання добового обсягу реалізованого пального з такого акцизного складу з додаванням обсягу втраченого пального, зазначеного в акцизних накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних, та з відніманням додаткового обсягу пального, зазначеного в заявках на поповнення обсягу залишку пального, зареєстрованих у системі електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Наказом Міністерства фінансів «Про затвердження формату даних, структури та форм електронних документів для наповнення Єдиного державного реєстру витратомірів-лічильників і рівнемірів - лічильників рівня пального у резервуарі» №944 від 27.11.2018 року (далі - Наказ №944) затверджено формат даних, структури та форм електронних документів для наповнення Єдиного державного реєстру витратомірів-лічильників і рівнемірів - лічильників рівня пального у резервуарі.

Відповідно до пункту 1 розділу І Наказу №944, єдиний державний реєстр витратомірів-лічильників і рівнемірів - лічильників рівня пального у резервуарі (далі - Реєстр) - це електронна база даних, яка містить податкову інформацію про наявність у розпорядників акцизних складів витратомірів та рівнемірів, їх серійні (ідентифікаційні) номери, відомості щодо резервуарів та акцизних складів, на яких встановлені витратоміри і рівнеміри, а також облікові дані щодо обсягів обігу та залишку пального за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД у розрізі резервуарів та акцизних складів.

Згідно пункту 1 розділу II Наказу №944, реєстр складається із записів з посиланням на електронні документи, які подаються у вигляді таких форм: довідка про розпорядника акцизного складу пального, акцизні склади пального, розташовані на них резервуари пального, витратоміри та рівнеміри (далі - Довідка 1); довідка про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального (далі - Довідка 2).

Відповідно до пункту 5 розділу II Наказу №944, надсилання довідок до Реєстру: основна Довідка 1 надсилається окремо щодо кожного акцизного складу пального одноразово; основна Довідка 2 формується після проведення останньої операції з обігу пального у звітній добі, але не пізніше 23 години 59 хвилин цієї доби, до початку здійснення операцій з обігу пального у добу, що настає за звітною добою, та надсилається не пізніше 23 години 59 хвилин доби, що настає за звітною добою; коригуюча довідка подається не частіше одного разу на добу; коригуючі довідки формуються і надсилаються протягом трьох календарних днів з дати виявлення помилки (помилок) у наданій у довідках інформації.

Довідка про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального містить таблицю 6 в якій відображається інформація про обсяги залишків пального, що знаходиться на акцизному складі в трубопроводах, тарі, балонах, упаковці, про добовий обсяг отриманого та реалізованого пального в тарі, балонах, упаковці за кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД на акцизному складі (літри, приведені до температури 15° С).

За приписами пункту 1281.3 статті 1281 Податкового кодексу України незабезпечення з вини розпорядника акцизного складу своєчасного подання до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тягне за собою накладення штрафу в розмірі 1000,00 гривень за кожний неподаний електронний документ.

З акту перевірки №23472/15-32-09-05/00135390 від 29.10.2021 вбачається, що посадовими особами ГУ ДПС у Одеській області під час перевірки встановлено, що позивачем не своєчасно передані довідки про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі з уніфікованим номером 1002969 за адресою: Одеська область, Лиманський район, с. Корсунці, вул. Одеська 1-Б, АЗС "15/025, у кількості 4 дні, чим порушено пп. 230.1.3 п. 230.1 ст. 230 ПКУ.

Судом встановлено, що товариством сформовано та подано наступні довідки:

- Довідка про зведені дані (обсяги пального) акцизного складу з уніфікованим номером № 1002969 за 18.12.2020 була відправлена (подана) ПАТ «Укрнафта» до Державної податкової служби України 19.12.2020 о 16:34:19 та згідно квитанції № 1 до Протоколу руху документу, доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 20.12.2020 о 19:19:19, та збережено на центральному рівні. Згідно з квитанцією №2 Документ доставлено до районного рівня 2810 Офіс великих платників податків ДПС 20.12.2020;

- Довідка про зведені дані (обсяги пального) акцизного складу з уніфікованим номером № 1002969 за 31.12.2020 була відправлена (подана) ПАТ «Укрнафта» до Державної податкової служби України 01.01.2021 о 18:49:26 та згідно квитанції № 1 до Протоколу руху документу, доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 04.01.2021 о 09:02:47, та збережено на центральному рівні. Згідно квитанції №2 Документ доставлено до районного рівня 2810 Офіс великих платників податків ДПС 04.01.2021;

- Довідка про зведені дані (обсяги пального) акцизного складу з уніфікованим номером № 1002969 за 01.01.2021 була відправлена (подана) ПАТ «УКРНАФТА» до Державної податкової служби України 02.01.2021 о 09:36:49 та згідно квитанції № 1 до Протоколу руху документу, доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 04.01.2021 09:02:26, та збережено на центральному рівні. Згідно квитанції №2 Документ доставлено до районного рівня 2810 Офіс великих платників податків ДПС 04.01.2021;

- Довідка про зведені дані (обсяги пального) акцизного складу з уніфікованим номером № 1002969 за 02.01.2021 була відправлена (подана) ПАТ «Укрнафта» до Державної податкової служби України 03.01.2021 о 16:07:41 та згідно квитанції № 1 до Протоколу руху документу, доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 04.01.2021 р. о 09:07:30, та збережено на центральному рівні. Згідно квитанції №2 Документ доставлено до районного рівня 2810 Офіс великих платників податків ДПС 04.01.2021.

Таким чином, з матеріалів справи встановлено, що дані про фактичні залишки пального та про обсяг обігу (обсяг реалізованого та обсяг отриманого) пального за 18.12.2020, 31.12.2020, 01.01.2021, 02.01.2021 направлялись позивачем до контролюючого органу у відповідності до приписів Податкового кодексу України та Порядку № 944, а саме не пізніше 23 години 59 хвилин доби, що настає за звітною добою.

Проте, незважаючи на своєчасне подання позивачем вказаних зведених даних про залишки пального за означені дні, з незалежних від Товариства причин, відповідні довідки зареєстровані в реєстрі із запізненням.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen V. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003 вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10.02.2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується.

Відповідно до ч. 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Положеннями п. 109.1 ст. 109 ПК України передбачено, що податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом. Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Слід зауважити, що відповідачем не було надано належних і допустимих доказів, які б доводили факт протиправності дій позивача у зв`язку з поданням до податкового органу даних про фактичні залишки пального та про обсяг обігу пального, відповідальність за яке передбачена пп. 230.1.3 п. 230.1 ст. 230 ПК України, у тому числі вини позивача у несвоєчасному поданні таких документів в електронному вигляді.

Чинним законодавством України передбачено обов`язок розпорядника акцизного складу вчасно направляти у електронному вигляді дані про фактичні залишки пального, але не встановлено відповідальності такого розпорядника за належну роботу комп`ютерної програми «М.Е.DOC.» та/або Єдиного державного реєстру витратомірів-лічильників і рівнемірів-лічильників рівня пального у резервуарі.

Враховуючи вищевикладене, суд зауважує, що відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовлює протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій.

Оскільки матеріалами справи підтверджена своєчасність (не пізніше 23 години 59 хвилин доби, що настає за звітною добою) надсилання позивачем зведених за добу підсумкових облікових даних щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального за 18.12.2020, 31.12.2020, 01.01.2021, 02.01.2021, а несвоєчасна реєстрація довідок сталась за відсутності вини платника податків, суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від № від 30.11.2021 в частині нарахування штрафних (фінансові) санкцій на суму 4000,00 грн.

Щодо порушення товариством пункту 85.2 статті 85 ПКУ, що виявилося у ненаданні до перевірки у повному обсязі первинних документів, які є предметом перевірки або пов`язані з предметом перевірки, суд зазначає наступне.

Згідно із підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

У пункту 41.1 статті 41 ПК України визначено, що контролюючими органами є: 41.1.1. податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.

Порядок проведення фактичних перевірок встановлений нормами статей 75 та 80 Податкового кодексу України.

Так, відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що фактичною вважається перевірка, яка здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами). Згідно з п. 80.1 ст.80 ПКУ фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Згідно з положеннями пункту 86.1 статті 86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати.

У разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки) (пункт 86.7 ПК України).

Акт перевірки, заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку (далі - матеріали перевірки), розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу (підпункт 86.7.1 пункту 86.7 статті 86 ПК України).

У пункті 20.1 статті 20 ПК України визначено, що контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право: 20.1.2. для здійснення функцій, визначених законом, отримувати безоплатно від платників податків, у тому числі благодійних та інших неприбуткових організацій, усіх форм власності у порядку, визначеному законодавством, довідки, копії документів, засвідчені підписом платника або його посадовою особою та скріплені печаткою (за наявності), про фінансово-господарську діяльність, отримані доходи, видатки платників податків та іншу інформацію, пов`язану з обчисленням та сплатою податків, зборів, платежів, про дотримання вимог законодавства, здійснення контролю за яким покладено на контролюючі органи, а також фінансову і статистичну звітність у порядку та на підставах, визначених законом; 20.1.6. запитувати та вивчати під час проведення перевірок первинні документи, що використовуються в бухгалтерському обліку, регістри, фінансову, статистичну та іншу звітність, пов`язану з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, виконанням вимог законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пункту 85.2 статті 85 ПК України платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

При проведенні перевірок посадові (службові) особи контролюючого органу мають право отримувати у платників податків належним чином завірені копії первинних фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, що свідчать про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Такі копії повинні бути засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності).

Відповідний запит на отримання копій документів повинен бути поданий посадовою (службовою) особою контролюючого органу не пізніше ніж за п`ять робочих днів до дати закінчення перевірки (пункт 85.4 статті 85 ПК України).

Згідно з пунктом 44.6 статті 44 ПК України у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в пункті 86.7 статті 86 цього Кодексу платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Пунктом 121.1 статті 121 ПК України передбачено, що незабезпечення платником податків зберігання первинних документів, облікових та інших регістрів, бухгалтерської та статистичної звітності, інших документів з питань обчислення і сплати податків та зборів протягом установлених статтею 44 цього Кодексу строків їх зберігання та/або ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю у випадках, передбачених цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 1020 гривень.

Як убачається з матеріалів справи, 19.10.2021 позивачу був надісланий запит про надання документів, в якому містився перелік витребуваних документів.

На зазначений запит ГУ ДПС у Одеській області товариством було надано надано відповідь, в якій повідомлялося про невідповідність запиту вимогам п. 73.3. ст. 73 ПКУ та пояснено, що оскільки перевірка була проведена за місцем фактичного провадження діяльності ПАТ "Укрнафта": Одеська область, Лиманський район, с. Корсунці, вул. Одеська 1-Б, АЗС "15/025, посадові особи, які здійснювали перевірку мали можливість ознайомитися з оригіналами витребовуваних документів на АЗС. Щодо частини документів, зазначених в запиті, позивач вказав, що такі документи не стосуються предмету перевірки, а відтак у силу положень п. 82.5 ст. 85 ПКУ він звільняється від обов`язку надавати такі документи.

За таких обставин, суд вважає, що ПАТ "Укрнафта" на письмовий запит від 19.10.2021 в ході перевірки, в порушення пункту 85.2 статті 85 ПК України, не надано в повному обсязі первинні документи, які є предметом перевірки або пов`язані з предметом перевірки.

Суд відхиляє посилання представника позивача на відсутність у запиті податкового органу правових підстав для його вчинення та конкретного переліку документів, які конкретизують господарські операції, оскільки в запиті безпосередньо зазначено, що документи витребовуються у зв`язку з проведенням фактичної перевірки ПАТ "Укрнафта" та відповідно до вимог підпунктів 20.1.2, 20.1.6 пункту 20.1 статті 20, пунктів 85.2, 85.4 статті 85 ПК України, а також зазначено конкретний перелік документів, які вимагається у позивача надати.

Таким чином, суд дійшов висновку про правомірність формування податковим органом ППР від 27.01.2021 № в частині застосування штрафної санкції у розмірі 1020 грн. за не надання документів у повному обсязі на письмовий запит.

У той же час, із розрахунку до оскаржуваного ППР убачається, що штраф у подвійному розмірі у сумі 2040 грн. за ненадання у повному обсязі документів до перевірки застосовано за повторне порушення, за яке було застосовано штрафну санкцію податковим повідомленням -рішенням від 08.11.2021 №.

Проте, зазначене податкове повідомлення-рішення оскаржено в судовому порядку до Окружного адміністративного суму м. Києва у справі №640/12982/22 та не має статусу узгодженого, а відтак, відповідачем передчасно застосовано до позивача штрафну санкцію, передбачену п. 121.1 ст. 121 ПКУ.

Щодо посилань представника позивача на те, що при нарахуванні відповідачем штрафних санкцій не взято до уваги положення п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПКУ, якими передбачено, що за порушення, вчинені протягом періоду з 01.03.2020 по день завершення карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, суд зазначає наступне.

Згідно з пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій, зокрема за: порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Таким чином, перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та включає застосування штрафних санкцій за порушення вимог законодавства в частині виробництва, зберігання та обігу пального, у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Як убачається з акту перевірки від 22.10.2021, відповідачем була проведена перевірка ПАТ "Укрнафта" з питань дотримання вимог податкового та іншого законодавства з питань виробництва, зберігання та обігу пального, за наслідками якої і притягнуто відповідача до відповідальності оспорюваним рішенням.

Таким чином, на думку суду, положення п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПКУ у даному випадку не застосовуються до позивача, оскільки їх дія не розповсюджується на порушення, виявлене під час перевірки.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За наведеного вище суд вважає, що заявлені позовні вимоги частково знайшли своє підтвердження матеріалами справи, є частково обґрунтованими, а надані сторонами письмові докази є належними та достатніми для постановлення судового рішення про часткове задоволення адміністративного позову.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 30.11.2021 № в частині нарахування штрафних санкцій у розмірі 5020 грн.

Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства «Укрнафта» (, 04053, м. Київ, пров. Несторівський 3-5) за рахунок бюджетних асигнувань Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (, 02068, м. Київ, вул. Кошиця, 3) суму сплаченого судового збору в розмірі 2230,74 грн. (дві тисячі двісті тридцять).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.