Справа № 600/1618/23-а
Суддя: Лелюк Олександр Петрович
Дата ухвалення: 2023-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 квітня 2023 р. м. Чернівці Справа № 600/1618/23-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Лелюк О.П., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника позивача ОСОБА_1 про проведення підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Служби безпеки України в Черкаській області, ІНФОРМАЦІЯ_1 (в/ч НОМЕР_1 ) про визнання протиправними дій та визнання протиправними і скасування рішень,

УСТАНОВИВ:
ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Управління Служби безпеки України в Черкаській області, ІНФОРМАЦІЯ_1 (в/ч НОМЕР_1 ) про визнання протиправними дій та визнання протиправними і скасування рішень.

Позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Управління Служби безпеки України в Черкаській області щодо прийняття постанови від 08.09.2022 за №45/51 про заборону в`їзду в Україну громадянину Держави Ізраїль ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на 3 роки та дії щодо складення і подання Державній прикордонній службі України доручення від 13.09.2022 за № 45/52 щодо заборони в`їзду в Україну громадянину Держави Ізраїль ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на 3 роки;

- визнати протиправною та скасувати постанову старшого оперуповноваженого Уманського РВ Управління Служби безпеки України в Черкаській області підполковника ОСОБА_5 від 08.09.2022 за №45/51, яка затверджена заступником голови Служби безпеки України 12.09.2022, про заборону в`їзду в Україну громадянину Держави Ізраїль ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на 3 роки;

- визнати протиправним та скасувати доручення Управління Служби безпеки України в Черкаській області від 13.09.2022 за №45/52 Голові Державної прикордонної служби України щодо заборони в`їзду в Україну громадянину Держави Ізраїль ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на 3 роки;

- визнати протиправним та скасувати Рішення про відмову в перетинанні державного кордону України іноземцю або особі без громадянства від 23.09.2022, прийняте в пункті пропуску через державний кордон "Порубне-авто" Помічником начальника відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » - начальником кінологічного відділення капітаном ОСОБА_6 , як уповноважено службовою собою підрозділу охорони державного кордону, про відмову у перетинанні державного кордону України громадянину Держави Ізраїль ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою суду від 28 березня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Підготовче засідання по даній справі призначено на 17 травня 2023 року о 10 год. 30 хв.

Від представника позивача до суду надійшло клопотання про участь у підготовчому судовому засіданні, призначеному на 17 травня 2023 року о 10 год. 30 хв., в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 року №1845/0/15-21 (з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку EasyCon).

В обґрунтування клопотання вказано про необхідність призначення розгляду даної справи в режимі відеоконференції у зв`язку із введенням на території України воєнного стану до 20 травня 2023 року (Указ Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», Указ Президента України №58/2023 «Про продовження строку звернення дії воєнного стану в Україні»), постійним перебуванням у місті Києві та залученням адвоката Дядюка Євгена Миколайовича як представника у інших справах у представника позивача відсутня об`єктивна можливість бути присутнім особисто 17.05.2023 року у судовому засіданні при розгляді справи.

Розглянувши подане клопотання, суд зазначає таке.

Відповідно частин першої-шостої, одинадцятої статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки.

При цьому суд зазначає, що випадки, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, не визначені у законі. Проте необхідність здійснення відеоконференції, на думку суду, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Як вказав Верховний Суд в ухвалі від 05 червня 2018 року у справі № 554/8322/16-а, аналіз статті 195 КАС України свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Зазначена стаття не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони.

Також суд зауважує, що спосіб участі у режимі відеоконференції має винятковий характер, повинні насамперед існувати причини, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони чи її представника в судовому засіданні.

Аналізуючи наведені представником позивача причини неможливості прибуття для особистої участі у підготовчому судовому засіданні суд зазначає, що на території м. Чернівці на даний час бойові дії не ведуться, а, не дивлячись на продовження строку дії воєнного стану на території України, залізничне та міжміське автобусне сполучення між м. Києвом та м. Чернівцями функціонує, що надає можливість представнику позивача прибути до суду у підготовче судове засідання.

Крім цього, суд зазначає і таке.

Відповідно до пункту 9 частини першої статі 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Частиною першою статті 17 Правил адвокатської етики, затверджених Установчим З`їздом адвокатів України 17 листопада 2012 року (далі Правила адвокатської етики), передбачено, що приймаючи доручення на надання правової допомоги, адвокат повинен зважити свої можливості щодо його виконання і зобов`язаний відмовитись від прийняття доручення, якщо є обґрунтовані підстави вважати, що стосовно доручення, норми цих Правил, в яких втілений принцип компетентності, не можуть бути дотримані адвокатом.

Згідно частини четвертої статті 17 Правил адвокатської етики адвокат не повинен приймати доручення на надання правової допомоги, якщо він через обсяг зайнятості не зможе забезпечити обґрунтовано необхідну сумлінність виконання доручення, досконалість, ретельність підготовки, оперативність при виконанні доручення.

Частинами першою-другою статті 27 Правил адвокатської етики передбачено, що кожному дорученню, незалежно від розміру обумовленого гонорару, адвокат повинен приділяти розумно необхідну для його успішного виконання увагу.

При виконанні доручення адвокат зобов`язаний використати всі розумно необхідні і доступні йому законні засоби для надання ефективної правової допомоги клієнту, здійснення його захисту або представництва;

Відповідно до частини першої статті 43 Правил адвокатської етики представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог цих Правил, не виявляти неповаги до суду (суддів), поводитись гідно і коректно.

З огляду на викладене, суд зауважує, що залучення адвоката Дядюка Євгена Миколайовича як представника у інших справ, що згідно заявленого клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції вказано причиною неможливості його прибуття до суду як представника позивача у даній справі, не спрямоване на безпосередній захист законних інтересів позивача у цій справі - Берланда Еліезера.

Саме по собі небажання представника позивача прибути в підготовче судове засідання особисто також не може бути об`єктивною підставою для призначення підготовчого засідання в режимі відеоконференції.

На переконання суду, наведені представником позивача причини неможливості прибуття в підготовче судове засідання не є непереборними, об`єктивно неможливими та такими, що дійсно перешкоджають йому прибути до суду в підготовче судове засідання 17 травня 2023 року о 10 год. 30 хв.

Окрім цього, недоцільність проведення підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку EasyCon також зумовлена вірогідністю нестабільного Інтернет-зв`язку як у представника позивача, так і в суді.

Таким чином, подане клопотання є безпідставним та необґрунтованим, а тому не підлягає задоволенню.

Водночас суд зазначає, що представник позивача не позбавлений свого процесуального права на участь у розгляді цієї справи в підготовчому судовому засіданні 17 травня 2023 року о 10 год. 30 хв. в приміщенні Чернівецького окружного адміністративного суду за адресою: м. Чернівці, вул. Садова, 1-І.

До того ж, суд звертає увагу представника позивача на те, що до суду з Управління Служби безпеки України в Черкаській області надішли матеріали щодо спірних відносин з грифом обмеження доступу "для службового користування", ознайомлення з якими можливе виключно в приміщенні Чернівецького окружного адміністративного суду.

Керуючись статтями 195, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання представника позивача Берланда Еліезера про проведення підготовчого судового засідання по даній справі у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Лелюк