Справа № 580/5409/22
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2023-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/5409/22 Головуючий у 1 інстанції: Бабич А.М.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Аліменка В.О.

Кузьмишиної О.М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північно-східного офісу Держаудитслужби на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10 січня 2023 року у справі за адміністративним позовом Департаменту економіки та розвитку Черкаської міської ради до Північно-східного офісу Держаудитслужби, третя особа - Управління поліції охорони в Черкаській області про визнання протиправним і скасування рішення, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач - Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради звернувся до суду з позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби, третя особа - Управління поліції охорони в Черкаській області, в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби від 19 жовтня 2022 року по процедурі закупівлі Код за ДК 021:20-0 - Послуги із забезпечення громадської безпеки, охорони правопорядку та громадського порядку (послуги у сфері громадського порядку та громадської безпеки адміністративних будівель за адресою: м.Черкаси, вул.Б. Вишневецького, 36, бульвар Шевченка, 307 та будівлі майнового комплексу за адресою: м.Черкаси, вул.Благовісна, 170) Лот 1, (Код за ДК 021:20-0 - Послуги із забезпечення громадської безпеки, охорони правопорядку та громадського порядку (послуги у сфері громадського порядку та громадської безпеки адміністративних будівель за адресою: м.Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 36) Лот 2 (Код за ДК 021:20-0 - Послуги із забезпечення громадської безпеки, охорони правопорядку та громадського порядку (послуги у сфері громадського порядку та громадської безпеки адміністративних будівель за адресою: м.Черкаси, бульвар Шевченка, 307) Лот 3 (Код за ДК 021:20-0 - Послуги із забезпечення громадської безпеки, охорони правопорядку та громадського порядку (послуги у сфері громадського порядку та громадської безпеки адміністративної будівлі майнового комплексу за адресою: м. Черкаси, вул. Благовісна, 170), ідентифікатор закупівлі UА-2022-02-09-002727-а.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 10 січня 2023 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправним і скасовано Висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби від 19 жовтня 2022 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-02-09-002727-а.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Північно-східний офіс Держаудитслужби звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що висновок про результати моніторингу закупівлі не породжує публічно-правовий спір між сторонами, оскільки відсутнє порушене право, свободи та інтереси Позивача, які б потребували захисту у адміністративному суді, що суперечить завданню та основним засадам адміністративного судочинства. Також, апелянт вказує, що при проведенні моніторингу процедури закупівлі № UA-2022-02-09-002727-а відповідачем було встановлено, що на веб-сайті позивача відсутнє обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета цієї закупівлі, що є порушенням вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11 жовтня 2016 року № 710.

30 березня 2023 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача - Департаменту економіки та розвитку Черкаської міської ради надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, згідно з Положенням про департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради, затвердженим рішенням Черкаської міської ради 13.12.2019 №2-5410, він є виконавчим органом Черкаської міської ради, підконтрольний та підзвітний їй, підпорядкований її виконавчому комітету та міському голові м. Черкаси. Згідно з п.п. 1.3. п.1 Положення, Департамент є самостійною юридичною особою (самостійним структурним підрозділом Черкаської міської ради). Майно належить йому на правах оперативного управління. Позивач володіє та користується майном, що є в його управлінні. Розпорядження майном здійснюється відповідно до вимог чинного законодавства. Відповідно до п.п. 6.1.,6.2. п. 6, Положення, Департамент утримується за рахунок коштів міського бюджету відповідно до затвердженого кошторису доходів та витрат на бюджетний рік. Департамент є головним розпорядником коштів. Майно складають основні фонди та оборотні засоби, які відображені на його самостійному балансі.

09 лютого 2022 через електронну систему публічних закупівель Prozorro Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради оголосив про переговорну процедуру закупівлі (ідентифікатор UА-2022-02-09-002727-а):

Лот 1 - Код за ДК 021:20-0 - Послуги із забезпечення громадської безпеки, охорони правопорядку та громадського порядку (послуги у сфері громадського порядку та громадської безпеки адміністративних будівель за адресою: м.Черкаси, вул.Б. Вишневецького, 36), 5293188UAH, 75240000-0, ДК021, 1, послуга;

Лот 2 - Код за ДК 021:20-0 - Послуги із забезпечення громадської безпеки, охорони правопорядку та громадського порядку (послуги у сфері громадського порядку та громадської безпеки адміністративних будівель за адресою: м.Черкаси, бульвар Шевченка, 307), 5293100UAH, 75240000-0, ДК021, 1, послуга;

Лот 3 (Код за ДК 021:20-0 - Послуги із забезпечення громадської безпеки, охорони правопорядку та громадського порядку (послуги у сфері громадського порядку та громадської безпеки адміністративної будівлі майнового комплексу за адресою: м. Черкаси, вул. Благовісна, 170), 5293188UAH, 75240000-0, ДК021, 1, послуга.

За результатами проведення переговорної процедури Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради уклав з Управлінням поліції охорони в Черкаській області договір від 21.02.2022 №21/02.

29 вересня 2022 Північно-східний офіс Держаудитслужби на порталі Prozorro оприлюднив інформацію про початок моніторингу вказаної вище процедури публічних закупівель.

За результатами контрольного заходу Північно-східний офіс Держаудитслужби склав та оприлюднив Висновок від 19 жовтня 2022 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-02-09-002727-а (далі - Висновок).

У п.1 розділу ІІ «Констатуюча частина» Висновку зазначено, що предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, наявність підстав для застосування переговорної процедури закупівлі, повнота відображення інформації про закупівлю, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, наявності підстав для внесення змін до договору та їх оприлюднення, дотримання вимог постанови КМУ від 11.10.2016 №710 «Про ефективне використання державних коштів» (зі змінами), надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі. Під час моніторингу проаналізовані: річний план позивача на 2022 рік, обґрунтування застосування переговорної процедури, протокол розкриття тендерних пропозицій від 09.02.2022, повідомлення про намір укласти договір від 09.02.2022, договір від 21.02.2022 №21/02 про надання послуг, відповідь замовника на запит органу державного фінансового контролю, оприлюднену в електронній системі закупівель 05.10.2022.

Згідно з Висновком за результатами моніторингу встановлено, що замовник в порушення вимог п.4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 №710 «Про ефективне використання державних коштів» (зі змінами) не оприлюднив обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом 5-ти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

У п.2 вказаної частини Висновку зазначено, що за результатами аналізу питання повноти відображення інформації про публічну закупівлю встановлено порушення п.41 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 №710 «Про ефективне використання державних коштів» (зі змінами). За результатами аналізу питань дотримання позивачем законодавства у сфері публічних закупівель, визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, наявності підстав щодо застосування переговорної процедури закупівлі, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, наявності підстав для внесення змін до договору та їх оприлюднення, надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження моніторингу закупівлі, - порушень не встановлено.

У пункті 3 зазначеного розділу Висновку з приводу зобов`язання усунути порушення вказано: здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом 5-ти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись із висновком про результати моніторингу закупівлі, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII).

Відповідно до статті 1 цього Закону, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Статтею 2 Закону №2939-XII визначено головні завдання органу державного фінансового контролю, до яких належить здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 р. №43 (далі також - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 Положення №43, основними завданнями Держаудитслужби є реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю.

За змістом підпункту 3 пункту 4 Положення №43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль, зокрема, через здійснення моніторингу закупівель.

Відповідно до пункту 7 Положення №43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Отже, відповідач є територіальним органом Держаудитслужби та до його повноважень належить здійснення фінансового контролю через проведення моніторингу закупівель.

Статтею 5 Закону №2939-XII визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 14 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон №922-VIII) - моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульовано статтею 8 вказаного Закону.

Так, згідно з частиною першою вказаної статті Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно ч. 2 ст. 8 Закону №922-VIII, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

У відповідності до ч. 6. ст. 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Положеннями частини 7 статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Як вбачається з матеріалів справи, Північно-східним офісом Держаудитслужби проведено моніторинг процедури закупівлі UА-2022-02-09-002727-а, за результатами якого складено Висновок про результати моніторингу закупівлі від 19 жовтня 2022 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-02-09-002727-а (а.с. 15-17).

Згідно даного Висновку, за результатами аналізу питань дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, наявності підстав щодо застосування переговорної процедури закупівлі, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, наявності підстав для внесення змін до договору та їх оприлюднення, надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі - порушень не встановлено.

Водночас, у Висновку вказано, що за результатами аналізу питання повноти відображення інформації про публічну закупівлю встановлено порушення пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів».

Так, апелянт вказує, що оскаржуваний Висновок про результати моніторингу закупівлі не породжує публічно-правовий спір між сторонами, оскільки відсутнє порушене право, свободи та інтереси Позивача, які б потребували захисту у адміністративному суді, що суперечить завданню та основним засадам адміністративного судочинства.

З даного приводу, слід зазначити наступне.

Із оскаржуваного Висновку вбачається, що відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 08 грудня 2022 року у справі № 160/17461/20 вказав, що за своїм змістом висновок Держаудитслужби є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України. Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що належить встановити адміністративному суду.

Даний висновок також узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, що викладена у постанові від 05 березня 2020 року у справі №640/467/19.

Таким чином, доводи апелянта про те, що оскаржуваний Висновок про результати моніторингу закупівлі не породжує публічно-правовий спір між сторонами є безпідставними.

Посилання апелянта на постанову Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 27.03.2019 року у справі № 917/902/18 колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки, дане судове рішення прийнято Верховним Судом за інших обставин справи та правовідносин, а тому, викладені в ньому висновки не підлягають застосуванню при вирішенні спору у даній справі.

Щодо доводів апелянта про те, що при проведенні моніторингу процедури закупівлі № UA-2022-02-09-002727-а відповідачем було встановлено, що на веб-сайті позивача відсутнє обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета цієї закупівлі, що є порушенням вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11 жовтня 2016 року № 710, слід зазначити наступне.

Відповідно до положень частин 1 - 3 статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі», замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: 1) оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю: оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; оголошення про проведення конкурентного діалогу - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; оголошення про проведення торгів з обмеженою участю - не пізніше ніж за 30 днів до кінцевої дати отримання документів, поданих на кваліфікаційний відбір; 2) оголошення про проведення спрощеної закупівлі та проект договору про закупівлю - не пізніше ніж за шість робочих днів до кінцевого строку подання пропозицій; 3) зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) у машинозчитувальному форматі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень. У хронологічному порядку відображаються зміни до тендерної документації та кінцевий строк подання тендерних пропозицій, який був визначений відповідно до кожної із змін до тендерної документації; 4) зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та/або вимог до предмета закупівлі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення; 5) оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди; 6) протокол кваліфікаційного відбору - протягом одного дня з дня його затвердження; 7) протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження; 8) повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 9) інформацію про відхилення тендерної пропозиції/пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення; 10) договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення; 11) повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону - протягом трьох робочих днів з дня внесення змін; 12) звіт про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання; 13) звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель - протягом трьох робочих днів з дня укладення договору про закупівлю.

Звіт про результати проведення закупівлі з використанням електронної системи закупівель оприлюднюється відповідно до статті 19 цього Закону.

Оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель у строки, встановлені у частині першій цієї статті, обов`язково додатково оприлюднюються в електронній системі закупівель англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму, еквівалентну: для товарів і послуг - 133 тисячам євро; для робіт - 5 150 тисячам євро. Курс євро визначається згідно з офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату оприлюднення в електронній системі закупівель оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі.

Приписами частини 4 статті 10 Закону № 922-VIII визначено, що інформація, зазначена у частині першій цієї статті, може додатково оприлюднюватися замовником в інших засобах масової інформації, на веб-сайті замовника (за наявності) або на веб-сайтах відповідних органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оприлюнити інформацію, зазначену у ч. 1 ст. 10 Закону №922-VIII в інших засобах масової інформації, на веб-сайті замовника (за наявності) або на веб-сайтах відповідних органів державної влади та органів місцевого самоврядування є правом замовника, а не обов`язком.

Відповідно до підпункту 1 пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11 жовтня 2016 року № 710, рекомендовано органам місцевого самоврядування - затвердити заходи щодо ефективного та раціонального використання бюджетних коштів, а також забезпечити оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, його очікуваної вартості та/або розміру бюджетного призначення на власному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Згідно пункту 4-1 вказаної Постанови, головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів забезпечити:

обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі;

оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Колегія суддів зазначає, що вимоги визначені у підпункті 1 пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 року №710 є саме рекомендаціями, а тому доводи апелянта про те, що положення пункту 4-1 Постанови № 710 встановлює саме обов`язок для замовників є безпідставними.

Крім того, як вірно зазначено судом першої інстанції, у Висновку відповідач не обґрунтував обраний ним вид зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, не навів наслідків, до яких призвели допущені позивачем порушення, їх значення з огляду на мету та принципи Закону №922-VIII, інформацію про встановлені моніторингом обставини, які за визначеними в статті 651 Цивільного кодексу України (загальними нормами щодо зміни або розірвання договору є підставою для розірвання укладеного позивачем з переможцем процедури закупівлі договору.

Також, п. 3 розділу ІІ Висновку має взаємовиключні результати моніторингу, позаяк одночасно стверджується про відсутність встановлення факту порушення вимог законодавства під час укладання договору про закупівлю та одночасно зобов`язано вжити заходи щодо припинення зобов`язань за договором. Тобто, відповідач не дотримався вимог об`єктивності, повноти та обґрунтованості прийняття рішення.

Враховуючи вищезазначене, судом першої інстанції правомірно визнано протиправним та скасовано висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби від 19 жовтня 2022 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-02-09-002727-а.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог Департаменту економіки та розвитку Черкаської міської ради та наявність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Північно-східного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10 січня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Аліменко В.О.

Кузьмишина О.М.