Справа № 160/1832/23
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 квітня 2023 року Справа 160/1832/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бухтіярової М.М.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні (у письмовому провадженні) клопотання представника відповідача адвоката Чабаненко Анни Леонідівни про розгляд справи в порядку загального позовного провадження за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Личківської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

02.02.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Личківської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Личківської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області за № 1105-13/VIII від 02.06.2022р. «Про розгляд питання щодо виконання рішення суду»;

- зобов`язати Личківську сільську раду Новомосковського району Дніпропетровської області, у строк визначений чинним законодавством, затвердити проект землеустрою про відведення земельної ділянки з кадастровим номером №:01:002:1229, площею 2,0 га., яка знаходиться на території Личківської сільської ради Магдалинівського району Дніпропетровської області (за межами населених пунктів), у власність ОСОБА_1 для ведення особистого селянського господарства;

- стягнути з Личківської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області на користь гр. ОСОБА_1 60000,00грн. компенсації за завдану моральну шкоду протиправними діями та бездіяльність відповідача.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2023 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду відмовлено, адміністративний позов залишено без руху та встановлено позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду відомостей про офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти позивача; засвідчених копій всіх сторінок паспорту громадянина України, трудової книжки позивача, розпорядження від 26.05.2022 №61-р, свідоцтва на зайняття адвокатською діяльністю серії ДП №2874 у відповідності до кількості учасників справи; засвідчених копій всіх сторінок рішення від 14.09.2020 №1025-20, рішення суду у справі 160/4375/21, рішення від 05.09.2019 №469-13/VII, Положення про громадські пасовища, рішення Личківської сільської ради про надання дозволу на складання проекту відведення земельної ділянки для сінокосіння та випасання худоби, рішення Личківської сільської ради про затвердження проекту землеустрою на складання проекту відведення земельної ділянки для сінокосіння і випасання худоби, рішення суду від 03.10.2022 у справі №160/7771/22, відзиву у справі №160/10348/22, копії конверту, рішення Личківської сільської ради про розгляд питання щодо виконання рішення суду від 02.06.2022 №1105-13/VIII, протоколу №13, розпорядження від 26.05.2022 №61-р, свідоцтва на зайняття адвокатською діяльністю у відповідності до кількості учасників справи; обґрунтованого розрахунку суми, що стягується; заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням підстав для його поновлення та з наданням належних доказів на підтвердження обставин поважності причин пропуску строку звернення до суду.

23.02.2023 від представника позивача засобами поштового зв`язку надійшла заява від 20.02.2023, в якій зазначив, що позивач не має власної офіційної електронної адреси. Щодо надання обґрунтованого розрахунку суми, що стягується зазначено, що така сума була визначена позивачем на власний розсуд. До заяви долучено засвідчені копії рішення від 14.09.2020 №1025-20, рішення суду у справі 160/4375/21, рішення від 05.09.2019 №469-13/VII, Положення про громадські пасовища, рішення Личківської сільської ради про надання дозволу на складання проекту відведення земельної ділянки для сінокосіння та випасання худоби, рішення Личківської сільської ради про затвердження проекту землеустрою на складання проекту відведення земельної ділянки для сінокосіння і випасання худоби, рішення суду від 03.10.2022 у справі №160/7771/22, відзиву у справі №160/10348/22, копії конверту, рішення Личківської сільської ради про розгляд питання щодо виконання рішення суду від 02.06.2022 №1105-13/VIII, протоколу №13, розпорядження від 26.05.2022 №61-р.

У заяві від 20.02.2023 представником позивача заявлено клопотання про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви, вказаних в ухвалі від 07.02.2023, у зв`язку з необхідністю надання часу для отримання доказів на підтвердження дати отримання відзиву відповідача в адміністративній справі №160/10348/22, з якого він дізнався про існування рішення Личківської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області за № 1105-13/VIII від 02.06.2022р., за поштовим відправленням з трек-номером 608.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.02.2023 заяву представника ОСОБА_1 адвоката Кохана В.М. про продовження строку на усунення недоліків позову задоволено та продовжено позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви, що викладені в ухвалі суду від 07.02.2023, на п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали суду.

06.03.2023 від представника позивача адвоката Драгана А.І. було подано заяву про долучення до матеріалів справи листа Дніпропетровської дирекції АТ «Укрпошта» від 03.03.2023 б/н в про вручення рекомендованого листа №608 02.08.2023 на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду із цим позовом.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.03.2023 продовжено позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви, що викладені в ухвалі суду від 07.02.2023, на п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали суду.

20.03.2023 від представника позивача адвоката Кохана В.М. надійшла заява, до якої долучено засвідчені копії паспорту позивача та копії свідоцтва на зайняття адвокатською діяльністю серії КС №8505/10 у відповідності до кількості учасників справи.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.03.2023 прийнято позов до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/1832/23; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

13.04.2023 на електронну пошту суду від представника відповідача адвоката Чабаненко Анни Леонідівни надійшов адвокатський запит (вих.№12/04/2023-344 від 12.04.2023), щодо направлення засобами електронного зв`язку копії позовної заяви ОСОБА_1 до Личківської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області у справі №160/1832/23 з метою реалізації відповідачем своїх процесуальних прав, зокрема подання відзиву у межах змагального судового процесу.

18.04.2023 адміністративний позов з додатками був скерований представнику відповідача засобами електронного зв`язку на зазначену у адвокатському запиті електронну пошту, про що свідчить звіт про успішне доставляння електронного листа.

26.04.2023 на електронну пошту суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнає та просить у їх задоволенні відмовити.

Разом із відзивом представником відповідача подано клопотання заяву про розгляд адміністративної справи №160/1832/23 в порядку загального позовного провадження.

В обґрунтування вказаного клопотання зазначено, що ця справа має велике значення для відповідача, оскільки спірні відносини частково стосуються земельної ділянки, кадастровий номер 222384000:01:002:1406, площею 98,1227 та, яка належить на праві комунальної власності Личківській сільській об`єднаній територіальній громаді (далі - Личківська громада) та яка використовується для функціонування громадських пасовищ, тобто для задоволення потреб великої кількості членів Личківської громади. Відповідач вважає, що розгляд справи становить значний суспільний інтерес та справа є складною, тому наявні підстави для переходу до розгляду справи в загальному позовному провадженні.

Розглянувши подане представником відповідача клопотання, суд виходить з наступного.

Статтею 1 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що цей Кодекс визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах (далі - КАС України).

Частинами 1-3 статті 12 КАС України передбачено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому, частиною 4 статті 12 КАС України визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно із частиною 2 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом частиною 4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, цим Кодексом визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, законодавець чітко визначив, що за правилами спрощеного позовного провадження може розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, перелічених у частині 4 статті 12 КАС України та у частині 4 статті 257 КАС України.

Проте, предмет спору у даній справі не віднесений до категорій, перелічених у частині 4 статті 12 КАС України та в частині 4 статті 257 КАС України.

Суд зазначає, що рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав (абзац перший підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Відповідач не обмежений у своєму праві подавати заяви по суті, письмові пояснення із викладенням своєї позиції щодо суті спору, а також заявляти клопотання та заяви, наводити свої доводи, міркування щодо спірного питання, заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань іншої сторони (опонента), та користуватись усіма наданими процесуальними правами учасників справи.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Таким чином, розгляд справ у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами жодним чином не свідчить про порушення принципів верховенства права, законності, рівності всіх учасників адміністративного процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування усіх обставин справи.

Покликання відповідача на значимість справи не може бути сприйняте як належний аргумент для переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Будь-який спір з огляду на дії позивача щодо його ініціювання є значимими для нього, так само як і для відповідача, оскільки судове провадження має наслідком ухвалення судового рішення, яким вирішується спір між ними. При цьому, таке судове рішення підлягатиме оскарженню в порядку, визначеному КАС України.

Законодавець не пов`язує законність та обґрунтованість судового рішення з викликом сторін у судове засідання.

Крім цього, у поданій заяві відповідачем не обґрунтовано необхідності розгляду справи у судовому засіданні з викликом сторін.

За викладених обставин, суд вважає клопотання представника відповідача необґрунтованим.

Поряд з цим, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) судом враховано наступне.

24 лютого 2022 року Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 введено воєнний стан на території України з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

В подальшому, воєнний стан в країні неодноразово продовжувався.

06 лютого 2023 року Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 58/2023 воєнний стан на території України продовжено з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб, тобто до 20 травня 2023 року.

Таким чином, станом на 28 квітня 2023 року строк дії воєнного стану в Україні не закінчився.

В силу положень частини першої статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження, зокрема, судів.

Відповідно до статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII у умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Відповідно до статті 26 цього Закону правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Згідно із частиною сьомою статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» (в редакції Закону № 2112-IX від 03.03.2022), у разі неможливості здійснення правосуддя судом з об`єктивних причин під час воєнного або надзвичайного стану, у зв`язку зі стихійним лихом, військовими діями, заходами щодо боротьби з тероризмом або іншими надзвичайними обставинами може бути змінено територіальну підсудність судових справ, що розглядаються в такому суді, за рішенням Вищої ради правосуддя, що ухвалюється за поданням Голови Верховного Суду, шляхом її передачі до суду, який найбільш територіально наближений до суду, який не може здійснювати правосуддя, або іншого визначеного суду. У разі неможливості здійснення Вищою радою правосуддя такого повноваження воно здійснюється за розпорядженням Голови Верховного Суду. Відповідне рішення є також підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

24 лютого 2022 року Рада суддів України прийняла рішення «Щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією з боку рф».

02 березня 2022 року Рада суддів України опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, де зауважено на тому, що визначаючи умови роботи суду у воєнний час, слід керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні.

З огляду на викладене, враховуючи нестабільність ситуації в регіоні через вторгнення російських військ на територію України, часті масовані ракетні обстріли всієї території України, в тому числі території м. Дніпра та Дніпропетровської області, суд вважає за необхідне продовжити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні), оскільки участь представників у судовому засіданні в приміщенні суду може бути небезпечна для їх життя та здоров`я.

Керуючись ст. ст. 9, 12, 257, 262, 248, 256 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Личківської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області адвоката Чабаненко Анни Леонідівни про розгляд адміністративної справи в порядку загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала не може бути оскаржена окремо, але заперечення проти неї можуть бути включені до скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду даної справи.

Суддя М.М. Бухтіярова