Справа № 320/13437/23
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2023-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 квітня 2023 року Київ № 320/13437/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської обласної прокуратури про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогами до Київської обласної прокуратури про визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо термінів розгляду його звернення від 30.11.2022 з вимогою надання копій протоколів засідання комісії з установлення періоду проходження служби та від 20.12.2022 про перегляд його трудового стажу, а також незарахування до стажу роботи, який дає право на одержання щомісячної надбавки за вислугу років стаж роботи, набутий на посаді державного виконавця ВДВС Шахтарського міськрайонного управління юстиції м. Шахтарська Донецької області за період з 07 травня 2008 по 14 березня 2009; зобовязання відповідача зарахувати до стажу роботи ОСОБА_1 , що дає право на одержання щомісячної надбавки за вислугу років, стаж, набутий на посаді державного виконавця; здійснити перерахунок та виплату заробітної плати з 02.08.2022 з урахуванням набутого стажу на посаді державного виконавця ВДВС Шахтарського міськрайонного управління юстиції м. Шахтарська Донецької області.

Перевіряючи подану позовну заяву на відповідність вимогам процесуального закону, суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху з огляду на те, що вона не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.

Так, під змістом позовних вимог, з якими особа звернулась до суду, розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу,- ч. 1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного викладення позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи. Із поданої заяви зміст позовних вимог не є чітко зрозумілим.

Відтак, недоліки позовної заяви повинні бути усунуті шляхом подання позову у новій редакції із зазначенням у ньому: обставин, якими обгрунтовуються заявлені вимоги з посиланням на докази, якими ці обставини підтверджені, зокрема, але не виключно обставини та підстави для визнання протиправною бездіяльності Київської обласної прокуратури, яка виявилась у порушенні строку розгляду звернень позивача від 30.11.2022 та 20.12.2022, ураховуючи, що у мотивувальній частині позову ОСОБА_1 вказує, що відповіді на свої заяви він отримав, дослівно цитата"... після отримання відповіді дізнався, що відповідачем складено протокол №344 засідання комісії та повторно встановлено, що до стажу підлягають включенню наступні періоди. Не погодившись з рішенням комісії, мною, 20.12.2022, на адресу відповідача спрямовано листа щодо повторного перегляду трудового стажу"; нормативно-правового акту, яким визначені строки для Київської обласної прокуратури та/чи комісії з установлення періоду проходження служби для розгляду звернень працівників прокуратури або статус запиту для визначення нормативного документу, щодо строків розгляду такого запиту; визначення загального розміру доплати до заробітної плати, на донарахування якої заявлені вимоги та конкретного розміру щомісячної надбваки; спірного періоду; викладення обставин прийняття відповідачем рішення із зазначенням дат засідання комісії з установлення періоду проходження служби; обставин (факти), які, на думку позивача, не були враховані комісією з установлення періоду проходження служби для прийняття рішення про збільшення надбавки за вислугу років, в тому числі підстави для зарахування періоду навчання на підставі пп.6 п.6 Порядку №1090; подання квитанції про сплату судового збору за 5 вимог немайнового характеру у розмірі 8518 грн. та заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Вирішуючи питання щодо обов`язку позивача сплатити судовий збір, суд виходив із такого:

пункт 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» не визначає пільг у трудовому спорі щодо вимог про зобов`язання роботодавця здійснити нарахування та виплату заробітної плати. Виходячи із буквального змісту вказаної норми, йдеться про вимогу майнового характеру-стягнення заробітної плати, нотомість заявником у позові викладена заявлена вимога немайнового характеру- зобов`язання відповідача провести перерахунок та виплату заробітної плати і, ця вимога підлягає оплаті судовим збором на загальних підставах.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.ст. 3, 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0.4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Верховний Суд України у справі № 6-1121цс16 (постанова від 30 листопада 2016 року) зазначив, що згідно з пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній до 01 вересня 2015 року, від сплати судового збору звільняються позивачі - за подання позовів про стягнення заробітної плати, поновлення на роботі та за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин.

З 01 вересня 2015 року, ця категорія учасників справи, що користуються такими пільгами, звужена. Так, за пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, яка діє з 01 вересня 2015 року, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Отже, починаючи з 01 вересня 2015 року, позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях вимог: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Отже, враховуючи викладене, суд доходить до висновку, що від сплати судового збору на всіх стадіях судового розгляду справи, на підставі пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», звільнені позивачі виключно стосовно вимог про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Водночас, за звернення до суду з іншими ніж ті, що зазначені позовними вимогами, позивач повинен здійснити сплату судового збору на загальних підставах.

Виходячи з наведеного, за подання вищевказаної позовної заяви позивачу необхідно сплати судовий збір за всі пять вимог немайнового характеру у сумі 8518 грн.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.122 КАСУ, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У контексті адміністративного судочинства поняття "проходження публічної служби" вжито у вузькому значенні виокремлено від таких елементів, як "прийняття на службу" та "припинення служби". З точки зору КАСУ проходження публічної служби включає такі складові: а) атестація; б) відпустка; в) переведення на іншу посаду; г) грошове утримання; ґ) соціальний захист; д) матеріальне забезпечення; е) пенсійне забезпечення; є) дисциплінарна відповідальність.

Такий підхід є виправданим, оскільки йдеться про розгляд конкретних судових справ, в яких особливе значення має питання щодо статусу публічного службовця, моменту його набуття та втрати. У широкому ж розумінні термін "проходження публічної служби" включає також елементи прийняття на публічну службу і звільнення з публічної служби.

Відповідно до ст.222 КЗпП України, особливості розгляду трудових спорів суддів, прокурорсько-слідчих працівників, а також працівників навчальних, наукових та інших установ прокуратури, які мають класні чини, встановлюється законодавством.

Суд також зазначає, що 19.07.2022 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" від 01.07.2022 № 2352-IX, яким ч. 2 ст. 233 КЗпП України викладено у наступній редакції: "Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)."

Оскільки станом на час виникнення спірних правовідносин право позивача на звернення до суду з позовом про стягнення належних йому сум доплат до заробітної плати обмежувалось тримісячним строком з дня одержання інформації про суми нараховані та виплачені йому при звільненні, суд вважає, що у даному випадку позивачем не дотримано тримісячний строк звернення до суду, встановлений ч. 2 ст. 233 КЗпП України, який почав свій відлік з дати отримання заробітної плати у зменшеному розмірі, тому ОСОБА_1 необхідно подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із доказовим підтвердженням поважності причин пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст.169 КАСУ, суддя, встановивши, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суд

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до Київської обласної прокуратура про про визнання протипрввною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.