Справа № 160/4503/23
Суддя: Рянська Вікторія В'ячеславівна
Дата ухвалення: 2023-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 квітня 2023 року Справа № 160/4503/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рянської В.В., розглянувши у письмовому провадженні в м. Дніпрі клопотання Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» про розгляд за правилами загального позовного провадження справи за позовною заявою Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» до департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради, департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Міністерство культури та інформаційної політики України, виконавчий комітет Дніпровської міської ради, про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання утриматися від вчинення певних дій,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовною заявою Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» до департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради, департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради, в якій позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради та департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради щодо затвердження проектної документації по об`єкту «Реконструкція площі Успенської у м. Дніпрі», виготовленої без проведення архітектурного конкурсу для визначення кращих проектних пропозицій;

- визнати протиправними дії департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради та департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради щодо проведення будівельних робіт на території Успенської площі в м. Дніпрі без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини;

- зобов`язати департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради та департамент капітального будівництва Дніпровської міської ради утриматися від вчинення будь-яких дій, спрямованих на зміну, знищення, реконструкцію, забудову території площі Успенської, яку віднесено до історичного ареалу м. Дніпра, до моменту отримання дозволу від відповідного органу охорони культурної спадщини.

Ухвалою суду від 27.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; залучено до участі у справі третіх осіб; призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні); встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

13.04.2023 на електронну пошту суду надійшло клопотання Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження, у задоволенні якого відмовлено ухвалою від 17.04.2023.

27.04.2023 до суду надійшло клопотання Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження. Клопотання обґрунтовано тим, що предметом спору є бездіяльність та дії відповідачів, наслідком яких є протиправна, на думку позивача, забудова Успенської площі, яка належить до Центрального історичного ареалу м. Дніпра. Будівельні роботи, які проводяться на Успенській площі в м. Дніпрі, становлять значний суспільний інтерес, який полягає у забезпеченні прав громадськості брати участь у заходах з благоустрою територій та забезпеченні дотримання забудовником правил благоустрою (реконструкції/капітального ремонту). Позивач зазначає, що відповідачами було позбавлено громадськість можливості взяти участь у здійсненні благоустрою, оскільки не проводився архітектурний конкурс, будівельні роботи проводяться без громадського обговорення. Крім того, будівельні роботи здійснюються без отримання відповідного дозволу органу охорони культурної спадщини. Розгляд даної справи становить надважливе значення для позивача, оскільки предмет спору прямо пов`язаний з напрямом діяльності Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ». З огляду на вказані обставини, а також кількість учасників справи та її складність, позивач просив здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

Статтею 1 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України) визначено, що цей Кодекс визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

Частинами 1-3 статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому, частиною 4 статті 12 КАС України чітко визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно із ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Приписами частини 4 статті 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже цим Кодексом визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, законодавець чітко визначив, що за правилами спрощеного позовного провадження може розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, перелічених у ч. 4 ст. 12 КАС України та ч. 4 ст. 257 КАС України.

Проте предмет спору у даній справі не належить до категорій, визначених у ч. 4 ст. 12 КАС України та ч. 4 ст. 257 КАС України.

У клопотанні позивача не вказано та не обґрунтовано, дослідження яких саме доказів та надання яких пояснень є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту. Наведені у клопотанні доводи позивача не може бути враховано судом як обґрунтовану підставу для вирішення питання про перехід до розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження.

Суд звертає увагу на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України), з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України.

Крім того, учасники справи не обмежені у своєму праві подавати відзив, відповідь на відзив, заперечення, пояснення по суті спору, а також заявляти клопотання та заяви, наводити свої доводи, міркування щодо спірного питання, заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань, та користуватись усіма наданими процесуальними правами учасників справи.

Також положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Отже принцип змагальності сторін забезпечується і при розгляді судом справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи.

Зважаючи на характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, з урахуванням тієї обставини, що для розгляду даної справи пріоритетним є швидке її вирішення, беручи до уваги рішення Ради суддів України від 05.08.2022 № 23 щодо роботи судів в умовах воєнного стану, та враховуючи, що з початку повномасштабної військової агресії населені пункти України систематично зазнають ракетних ударів, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача та вважає за можливе продовжити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Керуючись ст.ст. 12, 248, 256, 257, 262 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» про розгляд справи № 160/4503/23 за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду даної справи.

Суддя В.В. Рянська