Справа № 440/3359/21
Суддя: Макаренко Я.М.
Дата ухвалення: 2023-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2023 р.Справа № 440/3359/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Макаренко Я.М.,

Суддів: Мінаєвої О.М. , Калиновського В.А. ,

за участю секретаря судового засідання Пукшин Л.Т

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 06.09.2021, головуючий суддя І інстанції: Н.Ю. Алєксєєва, м. Полтава, по справі № 440/3359/21

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

05.04.2021 року ОСОБА_1 (далі по тексту- позивач) звернувся до суду з позовом, яким просить визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області (далі ГУ ДПС у Полтавській області) від 17.03.2021 року:

- № 5, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 78.000,00 грн;

- № 5, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 15,2 грн.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 06.09.2021 року в задоволенні адміністративного позову про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень відмовлено.

Не погоджуючись із судовим рішенням, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, в якій з посиланням на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вважає його ухваленим з неповним з`ясуванням обставин справи, просить його скасувати та прийняти нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

В обґрунтування поданої апеляційної скарги позивач зазначив, що оскаржувані рішення прийняті необґрунтовано та за фактом подвійного притягнення до юридичної відповідальності за одне й те саме правопорушення 01.03.2021 року. Також позивач зазначив, що застосована штрафна санкція прийнята контролюючим органом без встановленого факту підробки марок акцизного податку.

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

Колегія суддів, заслухавши доповідь обставин справи, перевіривши рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступного.

Судом першої інстанції установлено, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) є фізичною особою - підприємцем, як платник податків перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Полтавській області.

Працівниками відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС у Полтавській області на підставі п. 20.1.4 ст. 20, п. 75.1 ст. 75, п. 82.3 ст. 82, п.п. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 ПК України, наказу від 01.03.2021 року № 511-П «Про проведення фактичної перевірки», направлень від 01.03.2021 року № 691, № 692 (т.1 а.с.54-56), проведено фактичну перевірку господарської одиниці - магазину, розташованого за адресою: Новосанжарський район, с. Забрідки, в якому здійснює торгівельну діяльність ФО-П ОСОБА_1 , за результатами якої складено акт фактичної перевірки від 01.03.2021 року № 01168/16/31/РРО/ НОМЕР_1 (далі акт перевірки) (т.1 а.с.50-53).

Згідно висновків акта перевірки, при її проведенні встановлено наступні порушення ФО-П ОСОБА_1 , а саме:

- вимог п. 1 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон № 265/95-ВР,) а саме: не забезпечено проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій при реалізації пляшки горілки «П`яна Хата Пшенична» міст. 0,5 л, міц. 40 %, виробник «Люботинський завод «Продтовари» за ціною 40,00 грн за пляшку на суму 80,00 грн. та пачки сигарет «Комплімент ред» за ціною 36,00 грн за пачку, на суму 72.00 грн. Чек на реєстраторі розрахункових операцій не набирався та не друкувався. Реєстратор розрахункових операцій відсутній. Сума не проведення становить 152,00 грн;

- вимог ч. 12 ст. 18 Закону України від 19.12.1995 року № 481/95 «Про державне регулювання виробництва і спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, що використовуються в електронних сигаретах та пального» (далі Закон № 481/95 ) та вимог постанови Кабінету Міністрів України 30.10.2008 року № 957 «Про встановлення розміру мінімальних оптово-відпускних і роздрібних під окремі види алкогольних напоїв», а саме: встановлено факт реалізації двох пляшок горілки «П`яна Хата Пшенична» міст. 0,5 л. міц. 40 %, виробник ПрАТ «Люботинський завод «Продтовари» за ціною 40,00 грн за пляшку на суму 80,00 грн, тобто за ціною нижчою за встановлені мінімальні оптово-відпускні або роздрібні ціни на такі напої;

- вимог ч. 20 ст. 15 Закону № 481/95, а саме: реалізовано дві пачки сигарет «Комплімент ред» за ціною 36,00 грн за пачку, на суму 72,00 грн та дві пляшки горілки «П`яна Хата Пшенична» міст. 0,5 л. міц. 40 %. виробник ПрАТ «Люботинський завод «Продтовари» за ціною 40,00 грн за пляшку на суму 80,00 грн за відсутності відповідної ліцензії;

- вимог абз. 3 ч. 4 ст. 11 Закону № 481/95, а саме: встановлено факт реалізації двох пляшок горілки «П`яна Хата Пшенична» міст. 0,5 л. міц. 40 %. виробник ПрАТ «Люботинський завод «Продтовари» за ціною 40,00 грн за пляшку на суму 80,00 грн та двох пачок сигарет «Комплімент ред» за ціною 36,00 грн за пачку, на суму 72,00 грн без марок акцизного податку встановленого зразка.

На підставі висновків акта перевірки, контролюючим органом було винесено наступні податкові повідомлення-рішення від 17.03.2021 року:

- №5, яким застосовано до позивача суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені за платежем - штрафні санкції за порушення законодавства про патентування, норм регулювання обігу готівки та застосування реєстраторів на суму 15,20 грн; (т.1 а.с.14);

- № 5, яким застосовано до позивача суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені за платежем - адміністративні штрафи та штрафні санкції за порушення законодавства у сфері виробництва та обігу алкогольних напоїв та тютюну на суму 78.000,00 грн (т.1 а.с.13).

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з правомірності прийнятих контролюючим органом оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Колегія суддів частково погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

З акту перевірки від 01.03.2021 року № 01168/16/31/РРО/ встановлено, що стосовно господарської діяльності позивача було проведено фактичну перевірку, в ході якої було виявлено:

- порушення платником податків щодо не забезпечення проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій при реалізації пляшки горілки «П`яна Хата Пшенична» міст. 0,5 л, міц. 40 %, виробник «Люботинський завод «Продтовари» за ціною 40,00 за пляшку, на суму 80,00 грн та пачки сигарет «Комплімент ред» за ціною 36,00 грн за пачку, на суму 72,00 грн. Чек на реєстраторі розрахункових операцій не набирався та не друкувався. Реєстратор розрахункових операцій відсутній. Сума не проведення становить 152,00 грн:

- порушення платником податків щодо оптової (роздрібної) торгівлі алкогольними напоями, горілкою за цінами, нижчими за встановлені мінімальні оптово-відпускні або роздрібні ціни на такі напої, а саме: встановлено факт реалізації двох пляшок горілки «П`яна Хата Пшенична» міст. 0,5 л. міц. 40 %. виробник ПрАТ «Люботинський завод «Продтовари» за ціною 40,00 грн за пляшку, на суму 80,00 грн;

- порушення платником податків щодо проведення роздрібної торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами без наявності у нього ліцензії, а саме, реалізації 2 пачок сигарет «Комплімент ред» за ціною 36,00 грн за пачку, на суму 72,00 грн та 2 пляшок горілки «П`яна Хата Пшенична» міст. 0,5 л. міц. 40 %, виробник ПрАТ «Люботинський завод «Продтовари» за ціною 40,00 грн за пляшку, на суму 80,00 грн за відсутності відповідної ліцензії;

- порушення платником податків порядку щодо зберігання, транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку, а саме: встановлено факт реалізації двох пляшок горілки «П`яна Хата Пшенична» міст. 0,5 л. міц. 40 %. виробник ПрАТ «Люботинський завод «Продтовари» за ціною 40,00 грн за пляшку, на суму 80,00 грн, з підозрою на фальсифікацію марок акцизного податку, та двох пачок сигарет «Комплімент ред» за ціною 36,00 грн за пачку, на суму 72,00 грн без марок акцизного податку встановленого зразка та без зазначення на пачці виробника та ціни.

Надаючи оцінку правомірності прийняття податкового повідомлення-рішення від 17.03.2021 року № 5, колегія суддів зазначає, що під час перевірки контролюючим органом було встановлено порушення платником податків порядку проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій на суму 152,00 грн.

Відповідно до ст. 3 Закону України від 06.07.1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон № 265/95-ВР ), суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані, зокрема:

1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється;

2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

З аналізу наведеної норми, встановлено, що на позивача, як суб`єкта господарювання покладено обов`язок при здійсненні господарської діяльності проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій.

В ході проведення фактичної перевірки, оформленої актом № 01168/16/31/РРО/ від 01.03.2021, було встановлено продаж продукції (двох пляшок горілки та двох пачок сигарет) на загальну суму 152,00 грн без проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій. Реєстратор розрахункових операцій відсутній.

Відповідно до п. 1 ст. 17 Закону № 265/95-ВР, за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); не проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Згідно п. 11 розділу ІІ «Прикінцеві положення» Закону № 265/95-ВР, тимчасово, до 1 січня 2022 року, санкції, визначені пунктом 1 статті 17 цього Закону, застосовуються в таких розмірах: 10 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 50 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

В той же час колегія суддів зазначає, що 01.03.2021 року відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення за вчинене порушення п. 1 ст. 3 Закону № 265/95-ВР, а саме: не забезпечення проведення розрахункової операції з використанням реєстратора розрахункових операцій, у зв`язку із чим останнього притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП (а.с.16).

Колегія суддів зазначає, що приписами ч. 1 ст. 155-1 КпАП України передбачена відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Рішенням Новосанжарського районного суду Полтавської області від 22.04.2021 року по справі № 542/397/2, залишеним без змін постановою Полтавського апеляційного суду від 27 травня 2021 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 85 грн.

Також, рішенням Новосанжарського районного суду Полтавської області від 22.04.2021 року встановлено, що під час перевірки господарської одиниці, що належить ОСОБА_1 та знаходиться за адресою АДРЕСА_1 було виявлено порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: не забезпечено проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій. Зазначене підтверджується даними протоколу про адміністративне правопорушення № 695 від 01.03.2021, Актом (довідкою) фактичної перевірки від 01.03.2021.

Отже, позивача притягнуто до адміністративної та фінансової відповідальності за одне й те ж порушення здійснення розрахункових операцій, встановлених актом перевірки від 01.03.2021 року.

Об`єднана палата Верховного Суду під час розгляду справи №260/1743/19 за схожих правовідносин у постанові від 22.12.2020 дійшла висновку, що в умовах одночасного застосування санкцій до фізичної особи підприємця за статтею 265 КЗпП України та статтею 41 КУпАП, має місце подвійне застосування щодо однієї і тієї ж особи двох штрафних каральних заходів. Це є не лише непропорційним та надмірним обтяженням щодо такої особи, але й ставить у нерівне правове становище при вчиненні аналогічного правопорушення у діяльності юридичної особи та фізичної особи-підприємця не на користь останнього.

Розмежування статусу фізичної особи та фізичної особи підприємця не зумовлює можливостей відходу від цих висновків, оскільки в обидвох випадках каральна мета відповідальності реалізується щодо єдиного суб`єкта права фізичної особи, яка з метою законного здійснення господарської діяльності отримує додатковий правовий статус. Оскільки правовий статус підприємця фізична особа з повною цивільною дієздатністю набуває в порядку реалізації свого права на здійснення підприємницької діяльності, яка не заборонена законом (згідно з частиною першою статті 42 Конституції України та частиною першою статті 50 Цивільного кодексу України, частиною першою статті 128 Господарського кодексу України).

Отже, фізична особа підприємець, яка використовує найману працю, не може бути одночасно притягнута до відповідальності за частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частиною першою статті 41 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Об`єднана палата Верховного Суду у постанові від 22.12.2020 сформулювала правовий висновок, відповідно до якого:

- штрафи, передбаченні статтею 265 Кодексу законів про працю України, є заходами фінансової відповідальності, а тому підстав відносити їх до заходів адміністративної відповідальності немає;

- фізична особа підприємець, яка використовує найману працю, не може бути одночасно притягнута до відповідальності за частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частиною третьою статті 41 Кодексу України про адміністративне правопорушення в частині допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору у зв`язку з порушенням принципу non bis in idem як складового елементу принципу верховенства права.

Судами встановлено, що позивача було притягнено до відповідальності постановою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 22 квітня 2021 року у справі № 542/397/21, яка набрала законної сили 27.05.2021, за частиною першою статті 155-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

В той же час позивача притягнуто до відповідальності за вчинення правопорушення податковим повідомленням рішенням від 17.03.2021 р. за № 5, прийнятим ГУ ДПС у Полтавській області.

Відповідно до статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Цією конституційною нормою встановлено заборону саме «подвійного», а не «повторного» притягнення до відповідальності. Застосування зазначеного конституційного положення не залежить від того, за яким рішенням особу було притягнуто до відповідальності раніше.

Підхід, застосований судом першої інстанції, в контексті обставин цієї справи, призвів до того, що позивача фактично притягнуто до відповідальності у вигляді штрафу за одне й те саме порушення двічі: постановою відповідача від 17.03.2021 р. 15.2 грн. і постановою суду від 22.04.2021 року 85 грн. Такий результат правозастосування, не зважаючи на причини його виникнення, не узгоджується з цілями ст. 61 Конституції України.

При цьому позивач спробував уникнути цієї ситуації оскаржуючи постанову суду від 27.05.2021, яка залишена судом апеляційної інстанції без змін. Однак, зважаючи на імперативний характер цієї статті, для її застосування поведінка позивача не може бути визначальною.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про помилковість позиції суду першої інстанцій та необхідність скасування оскаржуваного рішення

Вказана позиція підтверджується висновками Верховного Суду, наведених у постанові від 19 березня 2021 року по справі № 300/195/20.

При цьому доводи суду першої інстанції, що вказана постанова не підлягає врахуванню, оскільки не стосується застосування штрафних санкцій за порушення законодавства про застосування реєстраторів розрахункових операцій, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки наведені висновки Верховного Суду стосуються саме одночасного застосування штрафних санкцій до фізичної особи підприємця за приписами закону та Кодексу про адміністративні правопорушення України.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про протиправність податкового повідомлення-рішення від 17.03.2021 року № 5.

Досліджуючи питання правомірності прийняття податкового повідомлення-рішення від 17.03.2021 року № 5 в частині виявленого порушення щодо зберігання, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв та тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка, а саме: реалізації двох пляшок горілки «П`яна Хата Пшенична» міст. 0,5 л, міц. 40 %, виробник ПрАТ «Люботинський завод «Продтовари», з підозрою на фальсифікацію марок акцизного податку, та двох пачок сигарет «Комплімент ред», без марок акцизного податку, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п.п. 14.1.109 п. 14.1 ст. 14 ПК України маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, - наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою, пачку (упаковку) тютюнового виробу чи ємність (упаковку) з рідиною, що використовується в електронних сигаретах, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.

Згідно з п.п. 14.1.107 п. 14.1 ст. 14 ПК України марка акцизного податку - спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Пунктом 226.1 ст. 226 ПК України визначено, що у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Відповідно до п. 226.5 ст. 226 ПК України маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, здійснюється марками акцизного податку, зразки яких затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 226.9 ст. 226 ПК України визначено, що вважаються такими, що немарковані: алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, з підробленими марками акцизного податку; алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари; сигарети, цигарки та сигарили, що вироблені після 1 січня 2021 року, в яких кількість одиниць у пачці (упаковці) не відповідає кількості одиниць, зазначеній на марках акцизного податку; рідини, що використовуються в електронних сигаретах, вироблених до 1 січня 2021 року.

Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв і тютюнових виробів на території України визначені Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального».

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» маркування алкогольних напоїв (крім продукції, зазначеної у частині другій цієї статті), які реалізуються в Україні, здійснюється відповідно до Закону України «Про інформацію для споживачів щодо харчових продуктів» з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом, та має містити таку інформацію: загальна та власна назви виробу; найменування та місцезнаходження оператора ринку харчових продуктів, відповідального за інформацію про алкогольний напій, а для імпортованих алкогольних напоїв - найменування та місцезнаходження імпортера (у разі зміни найменування виробника у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство виробник має право зазначати на етикетці своє попереднє найменування протягом 18 місяців з дня зміни його найменування у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство); знак для товарів і послуг; географічна назва місця виготовлення виробу, якщо найменування виробника не відображає місця розташування суб`єкта господарювання (у тому числі іноземного суб`єкта господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво); вміст спирту (% об.); місткість посуду; вміст цукру.

Штриховий код повинен бути нанесений на видиму сторону етикетки, або контретикетки, або пляшки (іншого посуду).

На видимій стороні етикетки, або контретикетки, або корка, або пляшки (іншого посуду) виробу повинні бути зазначені дата виготовлення виробу, код суб`єкта господарювання (у тому числі іноземного суб`єкта господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво) та номер ліцензії на виробництво.

Маркування тютюнових виробів, які реалізуються в Україні, здійснюється таким чином: на кожній одиниці тютюнової продукції (сигареті, цигарці тощо) вказується власна назва виробу.

На кожній пачці, коробці або сувенірній коробці вказується: найменування суб`єкта господарювання-виробника або тютюнової компанії; загальна та власна назви; наявність фільтруючого мундштука; кількість одиниць у пачці, коробці чи в сувенірній коробці; відомості щодо вмісту смоли та нікотину в диму однієї сигарети (щодо сигарет), які наносяться на зовнішню поверхню однієї меншої сторони упаковки тютюнових виробів і займають не менше 15 відсотків площі цієї сторони; медичні попередження, які наносяться відповідно до вимог, зазначених у цій частині статті; штриховий код.

Алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

У разі зміни зразка марок акцизного податку вже закуплені марки попереднього зразка застосовуються у виробництві алкогольних напоїв та тютюнових виробів до їх повного використання, а марковані такими марками алкогольні напої та тютюнові вироби знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання.

Зміни до цієї статті набирають чинності не раніше ніж через 24 місяці з дня опублікування закону про внесення відповідних змін.

При цьому алкогольні напої та тютюнові вироби, вироблені в Україні або імпортовані в Україну до набрання чинності внесеними відповідним законом змінами щодо маркування, знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання.

Отже, виходячи з аналізу наведених норм, можна дійти висновку про те, що хоча маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів марками акцизного податку і здійснюється виробниками цієї продукції, втім порушенням норм Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» щодо правил торгівлі такими напоями та виробами є саме виробництво, зберігання, транспортування, реалізація алкогольних напоїв та тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку, при цьому немаркованими вважаються алкогольні напої, марковані марками акцизного податку, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції.

В матеріалах справи наявний перелік марок акцизного податку наклеєних на алкогольні напої, якими маркована горілка виробництва ПрАТ «Люботинський завод «Продтовари», та пояснення продавця ОСОБА_2 , яка пояснила, що нею реалізовано 2 пляшки горілки «П`яна Хата Пшенична» міст. 0,5 л, міц. 40 %, виробник ПрАТ «Люботинський завод «Продтовари» по ціні 40,00 грн. за пляшку з акцизними марками АВ 20 АААБ 25, 392 грн. та АВ 20 АААБ 566947 06/19 25, 392 грн. Також продавцем реалізовано 2 пачки сигарет «Комплімент ред» по ціні 36,00 грн за пачку, на яких виробник на пачці не зазначений, акцизна марка відсутня (а.с.52-53).

Також в ході перевірки встановлено факт зберігання для подальшої реалізації алкогольних напоїв та тютюнових виробів без марок акцизного податку:

- 23 пляшки горілки «П`яна Хата Пшенична» міст. 0,5 л, міц. 40 %, виробник ПрАТ «Люботинський завод «Продтовари», дата розливу 10.04.2020, за ціною 40,00 грн., на суму 920,00 грн.;

- 13 пляшок горілки «незалежна Справжня» міст. 0,5 л, міц. 40 %, виробник ПрАТ «Люботинський завод «Продтовари», дата розливу 04.04.2020, за ціною 50,00 грн., на суму 650,00 грн.;

- 10 пачок сигарет «Комплімент ред» за ціною 36,00 грн., на суму 360,00 грн.;

- 6 пачок сигарет «Комплімент блу» за ціною 44,00 грн., на суму 264,00 грн.;

- 9 пачок сигарет «Маршал слімс блу» за ціною 38,00 грн., на суму 342,00 грн.

Відповідно до службової записки завідувача сектору контролю за обігом марки акцизного податку ГУ ДПС у Полтавській області від 02.03.2021 № 367/16-31-09-04, марки акцизного податку, якими марковані алкогольні напої, виробнику ПрАТ «Люботинському заводу «Продтовари», згідно бази даних АС «Акцизні марки», - не видавались. ДП «Поліграфкомбінат «Україна» вказані марки акцизного податку не реалізовувалися, суб`єктам господарювання не видавалися (а.с.58).

Доводи апеляційної скарги, що службова записка від 02.03.2021 року № 367/16-31-09-04 є недопустимим доказом, а вказана в ній інформація є недопустимим доказом з посиланням на низку постанов Верховного Суду, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки вказані висновки Верховного Суду стосуються посилань контролюючим органом на акти про неможливість проведення зустрічної звірки контрагентів, як на підтвердження реальності/нереальності здійснення по ланцюгах постачання господарських операцій.

При цьому, колегія суддів зауважує, що у відповідності до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 08.08.2019 року по справі № 808/4653/14 та від 10.06.2020 року по справі № 808/4108/16, посилання контролюючих органів на відомості електронної бази АС «Акцизні марки» щодо інформації та про видачу та використання марок акцизного податку є правомірним.

Відтак, з огляду на приписи п. 226.9 ст. 226 ПК України реалізовані та наявні у позивача алкогольні напої слід вважати немаркованими.

Таким чином, колегія суддів приходиться до висновку про недотримання позивачем наведених норм ч. 4 ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального».

З огляду на викладене, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції в цій частині.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» за порушення норм цього Закону щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пальним та зберігання пального посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством.

До суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі: виробництва, зберігання, транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку, - 200 відсотків вартості товару, але не менше 17000 гривень.

Відповідно до п. 3 Порядку застосування фінансових санкцій, передбачених статтею 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів»», затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України № 790 від 02.06.2003 (далі - Порядок), фінансові санкції застосовуються у вигляді штрафів у розмірах, передбачених Законом, до суб`єктів підприємницької діяльності, винних у вчиненні порушень.

Пунктом 113.3 ст. 113 ПК України передбачено, що у разі вчинення платником податків двох або більше порушень іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, штрафні (фінансові) санкції (штрафи) застосовуються за кожне вчинене разове та триваюче порушення окремо..

Відтак, з огляду на приписи вказаних норм передбачено застосування до суб`єкта господарювання штрафу у розмірі 200% вартості товару, тобто, в даному випадку, 34.000,00 грн (17000 х 2).

Доводи апеляційної скарги, що судом першої інстанції не враховано, що фінансова санкція передбачена абз.20 ч. 2 ст. 17 Закону України № 481/95 може бути застосована в разі встановлення факту фальсифікації алкогольних напоїв або підробок марок акцизного податку на алкогольних напоях, який в свою чергу може бути встановлений тільки обвинувальним вироком суду, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки приписами ст. 17 наведеного Закону встановлена відповідальність за реалізацію алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка, а у відповідності до приписів пункту 226.9 ст. 226 ПК України визначено, що вважаються такими, що немарковані алкогольні напої марковані марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції.

Стосовно іншої частини штрафних санкцій, застосованих податковим повідомленням-рішенням від 17.03.2021 року № 5, за порушення щодо проведення роздрібної торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами без наявності у нього ліцензії, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» встановлено, що роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами або пальним може здійснюватися суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій на роздрібну торгівлю.

Відповідно до ч. 20 ст. 15 вказаного Закону, роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами або пальним може здійснюватися суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій на роздрібну торгівлю.

Матеріалами справи встановлено, що 19.03.2021 року позивач отримав ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями з терміном дії: з 01.04.2021 року по 01.04.2022 року та ліцензію на право роздрібної торгівлі тютюновими виробами з терміном дії: з 01.04.2021 року по 01.04.2022 року (а.с.38-41).

Таким чином, станом на 01.03.2021 року у позивача були відсутні діючі ліцензії на право роздрібної реалізації алкогольними напоями та тютюновими виробами.

Згідно із ст. 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», у разі оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями та тютюновими виробами без наявності ліцензій (крім випадків, передбачених цим Законом) до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу: 200 відсотків вартості отриманої партії товару, але не менше 17000 гривень.

Матеріали фактичної перевірки містять перелік алкогольних напоїв та тютюнових виробів, які були реалізовані в магазині позивача 01.03.2021 року без відповідної ліцензії.

Позивачем та його представником в ході розгляду справи не спростовано роздрібну торгівлю алкогольними напоями та тютюновими виробами без наявності ліцензій.

Колегія суддів надає критичну оцінку твердженням апелянта щодо подвійного притягненням до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення, оскільки зі змісту ст. 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» вбачається, що законодавець встановлює обов`язок отримувати ліцензію на кожний окремий вид діяльності окремо на право роздрібної торгівлі тютюновими виробами, та окремо на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями.

Абзацом 7 ч. 2 ст. 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» встановлена відповідальність, серед іншого, і за здійснення роздрібної алкогольними напоями та тютюновими виробами без наявності ліцензій.

В оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні вказано на порушення вимог ч. 2 ст. 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», оскільки саме вказана частина статті 15 встановлює обов`язок суб`єкта господарювання отримати ліцензію на кожний з видів діяльності. До того ж, зміст кожної із ліцензій вказує, що вони надають право лише на роздрібну торгівлю алкогольними напоями, або лише на роздрібну торгівлю тютюновими виробами. Крім того, за правилами ліцензування це є два різні види діяльності.

Доводи апеляційної скарги, що судом першої інстанції не враховано подвійне притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164 КпАП України колегія суддів вважає безпідставним, оскільки рішення про застосування до позивача адміністративної відповідальності за наведеною нормою в матеріалах справи відсутнє.

З огляду на викладене, колегією суддів встановлено, що ФО-П ОСОБА_1 здійснювалась реалізація алкогольних напоїв та тютюнових виробів за адресою: Новосанжарський район, с. Забрідки за відсутності відповідних ліцензій, внаслідок чого відповідачем в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні правомірно застосовано до позивача штрафні санкції в сумі 34000,00 грн. (17000 грн. х 2).

Надаючи оцінку правомірності винесення податкового повідомлення-рішення від 17.03.2021 року №5 в частині виявленого порушення щодо оптової (роздрібної) торгівлі алкогольними напоями, горілкою за цінами, нижчими за встановлені мінімальні оптово-відпускні або роздрібні ціни на такі напої, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до положень ст. 18 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» Кабінету Міністрів України надано право встановлювати мінімальні оптово-відпускні та роздрібні ціни на алкогольні напої.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 30.10.2008 року № 957 «Про встановлення розміру мінімальних оптово-відпускних і роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв вітчизняного виробництва» мінімальна оптово-відпускна ціна за 1 літр 100-відсоткового спирту, для горілки та горілчаних виробів встановлена у розмірі 321 грн., мінімальна роздрібна ціна за 1 літр 100-відсоткового спирту, для горілки та горілчаних виробів встановлена у розмірі 447,00 грн.

Мінімальні оптово-відпускні і роздрібні ціни під час реалізації (продажу) горілки та лікеро-горілчаних виробів, віскі, рому та інших спиртових дистилятів та спиртних напоїв, одержаних шляхом перегонки зброджених продуктів з цукрової тростини, джину та ялівцевої настоянки, коньяку (бренді) три зірочки, коньяку (бренді) чотири зірочки, коньяку (бренді) п`ять зірочок, інших спиртових дистилятів та спиртових напоїв, у тому числі бренді ординарного, горілки виноградної, інших зброджених напоїв, сумішей із зброджених напоїв та сумішей зброджених напоїв з безалкогольними напоями різного вмісту спирту в тарі різної місткості визначаються як добуток відповідних затверджених мінімальних цін, міцності за об`ємом (у відсотках) і місткості тари (у літрах), поділений на 100 відсотків.

Таким чином, відносно горілки місткістю 0,5 літра з вмістом спирту 40% мінімальна роздрібна ціна становить 89,40 грн. за пляшку (447 грн. х 40% х 0,5 л) / 100 = 89,40 грн.).

Частиною 2 ст. 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" встановлено, що до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів, зокрема, за оптову або роздрібну торгівлю коньяком, алкогольними напоями, горілкою, лікеро-горілчаними виробами та вином за цінами, нижчими за встановлені мінімальні оптово-відпускні або роздрібні ціни на такі напої - 100 відсотків вартості отриманої партії товару, розрахованої виходячи з мінімальних оптово-відпускних або роздрібних цін, але не менше 10000 гривень.

Як вбачається з акту перевірки та пояснень продавця ОСОБА_2 , позивач здійснив реалізацію двох пляшок горілки «П`яна Хата Пшенична» місткістю 0,5 л., міцністю 40% за ціною 40,00 грн. за пляшку, у той час як мінімальна роздрібна ціна на цей горілчаний виріб встановлена у розмірі 89,40 грн. за пляшку, внаслідок чого відповідачем визначено розмір фінансової санкції, застосованої до позивача, у сумі 10000,00 грн., що дорівнює мінімальному розміру санкції.

Таким чином, наявними у матеріалах справи доказами підтверджуються факти продажу позивачем 01.03.2021 року алкогольних напоїв за цінами, нижчими за встановлені мінімальні роздрібні ціни на такі напої.

Оцінюючи в сукупності наведене, колегія суддів приходить до переконливого висновку про те, що прийняте контролюючим органом податкове повідомлення-рішення від 17.03.2021 року № 5 є правомірним.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України, підстави для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Таким чином, з огляду на викладене вище, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 06.09.2021 року прийнято з помилковим застосуванням норм матеріального права та підлягає скасуванню в частині визнання правомірним податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Полтавській області від 17.03.2021 року №5, яким застосовано до позивача суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені за платежем - штрафні санкції за порушення законодавства про патентування, норм регулювання обігу готівки та застосування реєстраторів на суму 15,20 грн.

В іншій частині рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 06.09.2021 року підлягає залишенню без змін.

Інші доводи сторін на висновки колегії суддів не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 06.09.2021 по справі № 440/3359/21 скасувати в частині, якою ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні позовної вимоги про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 17.03.2021 року № 5, яким до ОСОБА_1 застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на суму 15,20 грн., прийняти в цій частині постанову, якою задовольнити позов.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 17.03.2021 року № 5, яким до ОСОБА_1 застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на суму 15,20 грн.

В іншій частині рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 06.09.2021 по справі № 440/3359/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, перебачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)Я.М. Макаренко
Судді(підпис) (підпис) О.М. Мінаєва В.А. Калиновський
Повний текст постанови складено 27.04.2023 року