Справа № 460/6541/23
Суддя: Д.П. Зозуля
Дата ухвалення: 2023-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

27 квітня 2023 року м. Рівне №460/6541/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Зозулі Д.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Департаменту з питань будівництва та архітектури Рівненської обласної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна виробнича компанія Форвард плюс"
доЗахідного офісу Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області
про визнання протиправною та скасування вимоги, -
В С Т А Н О В И В:

Департамент з питань будівництва та архітектури Рівненської обласної державної адміністрації (далі позивач, Департамент), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна виробнича компанія Форвард Плюс» (далі третя особа, ТОВ «БВК Форвард Плюс»), звернувся до суду з позовом до Західного офісу Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області (далі - відповідач) про визнання протиправною та скасування вимоги Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області про усунення виявлених порушень законодавства №131716-14/404-2023 від 03.02.2023.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що пункт 1 оскаржуваної вимоги містить посилання на порушення департаментом вимог чинного законодавства у ході приймання та оплати за виконані роботи по монтажу металопластикових вікон, а також укладання у стиках покрівлі ущільнюючої стрічки. Загальний розмір нанесеної шкоди визначений органом державного фінансового контролю становить 243187,00 грн. Позивач вважає, що даний пункт вимоги є необґрунтованим та таким, що не відображає реального стану об`єкта будівництва. Перш за все вказує, що при підписанні уточненої договірної ціни до договору за результатами проведеного коригування проектно-кошторисної документації був підготовлений Локальний кошторис на будівельні роботи №2-1-1 де в позиції 29 міститься найменування робіт «Заповнення віконних прорізів готовими блоками площею більше 3 м2 з металопластику в кам`яних стінах житлових і громадських будівель» площею 58,15м2. Підсумкова відомість ресурсів до об`єктного кошторису №2-1 Спортивний зал в позиції №286 Вітражі алюмінієві індивідуальні площею 58,15 м2. Разом з цим, у відомості ресурсів розмежовано види, об`єми та вартість таких вітражів. З метою забезпечення виконання робіт по об`єкту підтвердженням закупівлі вітражів є долучені видаткові накладні. Також, позивач у підтвердження своєї позиції, просить суд врахувати відомості з Акту №273д-11/2021 приймання виконаних робіт за листопад 2021 року. Так, у позиції 1 зазначено інформацію про реальне заповнення віконних прорізів площею 58,15м.2, при цьому, в позиції 124 Підсумкової відомості ресурсів до означеного акту виконаних робіт міститься реальна інформація про встановлення таких вітражів. Відтак, зважаючи на допущену у ході складання проектно-кошторисної документації описку й зазначення замість «металопластику» в позиціях 1, 2, 3 таблиці матеріал «алюміній» вважають позицію органу державного фінансового контролю необґрунтованою, адже як відображено в актах виконаних робіт реально прийнятими були роботи з вартістю матеріалу, що відповідає закупівельній на металопластикові вироби.

Щодо улаштування ущільнюючої сітки, то позивач вказує, що аналіз описаного в акті перевірки факту здійснено без належної перевірки наявності улаштування у стиках покрівлі ущільнюючої стрічки. Перевірка реальності укладення стрічки можлива лише при частковому демонтажі окремих елементів покрівлі. Зважаючи, що контролюючим органом не здійснювались жодні дії по розбиранню таких елементів покрівлі, відтак департамент не може погодитись із зазначеною сумою матеріальної шкоди.

Разом з тим, в обґрунтування позиції по п.2 оскаржуваної Вимоги позивач покликається на невірне трактування та підміну понять при аналізі об`ємів виконаних робіт по об`єкту. Так, за результатами перевірки актів приймання виконаних будівельних робіт по об`єкту «Будівництво спортивного залу дитячо-юнацької спортивної школи Здолбунівської районної ради Рівненської області м. Здолбунів, вул. Паркова» зазначено про нанесення матеріальної шкоди на суму 800 247,60 грн. Необхідність виконання робіт по очищенню змонтованих металоконструкцій виникла після підписання договору підряду від 26.05.2021 №17 під час обстеження зовнішнього стану металоконструкцій каркасу та ферм перекриття спортивного залу з урахуванням пропозицій замовників будівництва (проектно-кошторисної документації). Вказує, що будівництво об`єкта було розпочато в 2016 році. Роботи по монтажу металоконструкцій спортивного залу проводились в 2016-2018 роках. За цей час фарба на металоконструкціях була пошкоджена під впливом зовнішніх факторів (погодних умов). Пошкодження вказаного покриття (пофарбування) вело до подальшого поширення іржі на металевих конструкціях, а це в подальшому впливало на надійність усієї споруди, відбувалося б подальше руйнування металоконструкцій і зменшення їх міцності. Оскільки необхідність виконання даних робіт встановлена після коригування проектної документації у 2020 році і до укладення договору № 17 від 26.05.2021 відтак такі роботи включено до загальної вартості будівництва при внесенні змін до договірної ціни шляхом підписання Додаткової угоди № 3 від 29.12.2021. З метою підтвердження в реальній потребі виконання такого об`єму робіт департаментом забезпечено погодження змін з проектною організацією, а саме: ФОП ОСОБА_1 . Вартість робіт відповідно відображено в уточненому розрахунку договірної ціни до договору підряду від 26.05.2021 №17 у локальних кошторисах № 2-1-1 «Відновлення покриття стінових металоконструкцій. Спортивний зал» та № 2-1-1 «Відновлення покриття стельових металоконструкцій. Спортивний зал», тобто враховані в розрахунку договірної ціни, що надано для перевірки. Відтак виконання цих робіт не може вважатись порушенням, що призвело до нанесення матеріальної шкоди адже без таких робіт введення в експлуатацію об`єкту було б неможливе. Вказує, що у ході контрольного заходу органом державного фінансового контролю підтверджено відсутність порушень вимог чинного законодавства при підготовці актів виконаних робіт, кошторисів на відповідні роботи, а також самої потреби в обробці металевих конструкцій. Окрім того, актом ревізії не встановлено завищення об`ємів використаних фарб, ґрунтувальних сумішей чи витрат на оплату за фактично виконану роботу. Відтак, позиція органу державного фінансового контролю полягає виключно в нанесенні матеріальної шкоди державному бюджету по причині оплати за виконані роботи з відновлення покриття металоконструкцій без урахування гарантійного зобов`язання передбаченого договором № 21 від 21.10.2016, що укладений між ТОВ «БВК Форвард Плюс» та Дитячо-юнацькою школою Здолбунівської районної ради Рівненської області й не має жодного відношення до правовідносин між департаментом та виконавцем робіт.

Щодо пункту 3 оскаржуваної Вимоги, то позивач вказує, що будівництво об`єкта «Будівництво спортивного залу дитячо-юнацької спортивної школи Здолбунівської районної ради Рівненської області м. Здолбунів, вул. Паркова» розпочато ще у 2016 році. 11.06.2020 Філією ДП «Укрдержбудекспертиза» у Рівненській області надано експертний звіт щодо розгляду проектної документації за робочим проектом «Будівництво спортивного залу дитячо-юнацької спортивної школи Здолбунівської районної ради Рівненської області м. Здолбунів, вул. Паркова» коригування». Генеральним замовником будівництва виступала дитячо-юнацька спортивна школа Здолбунівської районної ради Рівненської області. Розробником такого проекту виступала ФОП ОСОБА_2 . 22.10.2021 позитивний експертний звіт Філії ДП «Укрдержбудекспертиза» у Рівненській області отримав вкотре відкоригований проект замовником якого вже виступав Департамент. Відтак в обох випадках Філією ДП «Укрдержбудекспертиза» у Рівненській області підтверджено відповідність проекту вимогам чинного законодавства у сфері будівництва та ціноутворення у відповідності з ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва». Проектно-кошторисна документація, по даному об`єкту, пройшла таку експертизу та отримала позитивні висновки №18-0256-20 від 11.06.2020 та №18-0394/01-21, що долучаються. Отже передбачене влаштування покриття підлоги спортивного залу з паркетної дошки Tarkett Oak Sport із застосуванням розцінки ЕН11-36-8 «Улаштування покриттів з паркету штучного з улаштуванням основи з фанери на клеї TARBIKOL KPA» використано обґрунтовано.

Щодо обґрунтування позиції по п.4 оскаржуваної Вимоги, вказує, що 11.06.2020 Філією ДП «Укрдержбудекспертиза» у Рівненській області надано експертний звіт щодо розгляду проектної документації за робочим проектом «Будівництво спортивного залу дитячо-юнацької спортивної школи Здолбунівської районної ради Рівненської області м. Здолбунів, вул. Паркова» коригування». Генеральним замовником будівництва виступала дитячо-юнацька спортивна школа Здолбунівської районної ради Рівненської області. Розробником такого проекту виступала ФОП ОСОБА_2 . 22.10.2021 позитивний експертний звіт Філії ДП «Укрдержбудекспертиза» у Рівненській області отримав вкотре відкоригований проект замовником якого вже виступав Департамент. Пункт 4 оскаржуваної Вимоги зобов`язує департамент здійснити відшкодування витрат в сумі 79943,00 грн. за наступні порушення:

- завищення обсягів робіт з установлення зовнішніх віконних нащільників;

- улаштування покриттів з керамічних плиток.

При цьому, абз. 2 п. 4 Вимоги не містить конкретизації сум, що підлягають відшкодуванню по кожному з видів робіт, що у подальшому унеможливлює її виконання департаментом у спосіб визначений цією ж вимогою та підтверджує невідповідність форми Вимоги як акту індивідуальної дії щодо департаменту. Позивач вказує, що виконання робіт по «улаштуванню покриттів з керамічних плиток» здійснено у відповідності до вимог чинного законодавства та проектно-кошторисної документації. Зазначає, що роботи на об`єкті виконувались згідно одного проекту, що реалізовувався укладенням двох договорів, а саме №17 від 26.05.2021 та №45 від 06.12.2021, що доповнювали один одного для виконання поставленого завдання. Поряд з цим, органом державного фінансового контролю при проведенні контрольних обмірів необґрунтовано проігноровано виконання робіт в межах двох договорів.

Щодо установлення зовнішніх віконних нащільників - 56,3м., то позивач вказує, що при складанні акта контрольних обмірів до підсумку не було включено всі обсяги виконаних робіт. Так, до актів прийняття виконаних робіт включено 416,4 м. встановленого нащільника, як це й вказано в позиції 2 акта контрольних обмірів до договору № 45 від 06.12.2021, що повністю відповідає актам виконаних робіт. При цьому, перевіряючим з незрозумілих причин зазначено нестачу 360,1 м. нащільника, що не відповідає дійсності.

Щодо п.5 оскаржуваної Вимоги позивач зазначає, що оскаржуваний пункт вимоги містить посилання на завищення вартості виконаних робіт в розмірі 1319970,12 грн., що у свою чергу призвело до завищення вартості послуг по здійсненню технічного нагляду по даному об`єкту на суму 21197,52 грн. Разом з тим, ні оскаржувана вимога, ні акт перевірки не містять розрахунку безпідставно отриманих департаментом коштів за здійснення технічного нагляду по об`єкту, що унеможливлює внесення змін до актів виконаних робіт. З тексту оскаржуваної вимоги не можливо встановити норми права якими керувався відповідач при визначенні суми коштів, що на думку органу державного фінансового контролю отримані департаментом безпідставно, відтак виконання неконкретизованої вимоги не можливе. Враховуючи наведене позивач вважає Вимогу про усунення виявлених порушень законодавства №131716-14/404-2023 від 03.02.2023 Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області протиправною та такою, що підлягає скасуванню. З наведених підстав просив позов задовольнити повністю.

Ухвалою суду від 14.03.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Залучено до розгляду справи в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна виробнича компанія Форвард Плюс". Встановлено відповідачу строк для подання до суду відзиву на адміністративний позов.

Відповідач, у строк встановлений судом, подав відзив на позов, в якому зазначив, що з аналізу правових норм слідує, що органу державного фінансового контролю надано право здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові для виконання вимоги щодо усунення таких порушень. При виявленні збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган державного фінансового контролю має право визначати їх розмір згідно з методикою, затвердженою Кабінетом Міністрів України, та звернутися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольним об`єктом не забезпечено виконання вимог до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів. Вимога органу державного фінансового контролю спрямована на коригування роботи підконтрольного об`єкта та приведення його у відповідність із вимогами законодавства, і у цій частині вона є обов`язковою до виконання. Щодо відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються в добровільному порядку підконтрольною установою або шляхом звернення контролюючого органу до суду з відповідним позовом. Отже, пункти вимоги щодо відшкодування збитків носять суто інформаційно-рекомендаційний характер, та не свідчать про порушення прав Позивача у вказаних правовідносинах до моменту можливої реалізації Відповідачем права на звернення до суду з приводу стягнення збитків завданих державному бюджету. Крім того, відповідач вказує, що у постанові №160/641/19 від 11.12.2019 колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду зазначала що за змістом норм Закону №2939-ХІІ, Положення № 43 «законна вимога» контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім. Відтак, враховуючи вищеозначене, вказує, що позивачем не доведено невідповідність спірної вимоги будь-якому із перелічених вище критеріїв, які ставляться до її форми та змісту, як і не обґрунтовано, в чому полягає її протиправність. Крім того, зазначає, що відповідно до п. 27 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 №631 (далі-Порядок №631) складення акта перевірки закупівель, його підписання та реалізація результатів перевірки здійснюються за процедурами, передбаченими пунктами 35, 38-47, абзацами першим і другим пункту 48, пунктами 49-52 Порядку проведення інспектування, з урахуванням норм, установлених цим Порядком. Так пунктом 35 Порядку проведення інспектування Держаудитслужбою, її територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету міністрів України №550 від 20 06.2006 (далі - Порядок №550), визначено, що виявлені допущені об`єктом контролю порушення законодавства, контроль за дотриманням якого віднесено до компетенції служби, фіксуються в констатуючій частині акта ревізії з обов`язковим посиланням на норми законів чи інших нормативно-правових актів, які порушено, зазначенням винних у їх допущенні осіб. Відповідно до пункту 46 Порядку №550, якщо вжитими в період ревізії заходами не забезпечено повне усунення виявлених порушень, органом служби у строк не пізніше ніж 10 робочих днів після реєстрації акта ревізії, а у разі надходження заперечень (зауважень) до нього - не пізніше ніж 3 робочих дні після надіслання висновків на такі заперечення (зауваження) надсилається об`єкту контролю письмова вимога щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування. Разом із тим, вказує, що у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке породжує безпосередньо права чи обов`язки для позивача. Так, Верховним Судом України вже неодноразово розглядалось питання щодо скасування вимог органів Держаудитслужби та, зокрема, у постанові № 21-358а15 від 23 06 2015 колегія суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України дійшла висновку про наявність в органу державного фінансового контролю права заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства і за допомогою якої неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки. Аналогічні висновки щодо застосування наведених норм права викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 820/3534/16 від 21.11.2018, а також у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду по справах №1440/1820/18 від 27.11.2019, №808/6509/13-а від 10.12 2019, №1740/1852/18 від 06.02.2020, №803/634/17 від 07.02.2020, №160/641/19 від її 12 2019 №817/650/18 від 31.03.2020, №640/3186/19 від 12.03.2021 та постановах Верховного суду України по справах №818/1857/14 від 23.02.2016, №826/6304/16 від 29 05 2017, №817/663/18 від 30.07.2020 тощо. Таким чином, відповідно до сталої судової практики застосував законодавства у спірних правовідносинах оскаржувана вимога не породжує правові наслідки (зокрема обов`язки) для свого адресата - підконтрольної установи і не може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства за позовом такої установи. Крім того, зазначає, що Верховний Суд у своїй постанові від 13.02.2020 по справі №2040/5815/18 сформував правову позицію, яка полягає в тому, що виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, Верховний Суд зауважує, що вимога органу державного фінансового контролю спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства, а що стосується відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку, або шляхом звернення до суду з відповідним позовом. В такому випадку вимога органу державного фінансового контролю стає підставою для вчинення подальших дій, які безпосередньо впливають на права та законні інтереси підконтрольної установи. В такому разі, законність вимоги поряд із іншими діями стає предметом іншої судової справи. Відтак, вимога органу державного фінансового контролю в частині визначення характеру та обсягу збитків, як акт індивідуальної дії, вичерпала себе в момент її направлення підконтрольній установі та самостійно не змінює обсяги прав та обов`язків позивача. Крім того, відповідач зазначає, що оскаржувана вимога, яка адресована позивачу, безпосередньо не порушує прав третіх осіб та не породжує для них обов`язків. Таким чином, оскільки відповідачем в оскаржуваній вимозі вказано на необхідність усунення виявлених під час проведення перевірки закупівель недоліків та порушень у роботі позивача, які вказують на матеріальну шкоду, її розмір, що призвело до безпідставних витрат та недоотримання бюджетних коштів, то наявність підстав для відшкодування коштів (збитків) і правильність їх обчислення підлягає судовій оцінці у справі за позовом органу державного фінансового контролю, а не за позовом підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною. Тобто, відповідач зазначає, що збитки відшкодовуються у судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю і правильність їх обчислення та обґрунтованість вимог перевіряє суд, який розглядає позов про визнання протиправною і скасування вимоги. Таким чином, позов є необґрунтованим та не може бути задоволений через відсутність на те відповідного процесуального механізму передбаченого КАС України та відповідної правової позиції Верховного суду з даного питання. Щодо суті виявлених порушень, то, відповідач вказує, що вказані факти порушень підтверджені беззаперечними доказами та є обґрунтованими. З таких підстав просить у задоволенні позову відмовити повністю.

У строк встановлений судом, від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій вказується, що відповідач виступає суб`єктом владних повноважень стосовно департаменту та своїм рішенням у формі вимоги створює зобов`язання подальших дій позивачу. Враховуючи викладене, а також сталу судову практику вимога, як акт індивідуальної дії, може виступати предметом оскарження в судах адміністративної юрисдикції, а відтак доводи відповідача щодо неможливості оскарження вимоги є необґрунтованими.

Відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив на позов у яких фактично підтверджено правову позицію учасника справи, що висловлена у відзиві на позовну заяву.

Третьою особою, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна виробнича компанія Форвард Плюс", подано пояснення по суті позову, у яких вказує, що вимога органу державного фінансового контролю є актом індивідуальної дії, а відтак визнання її протиправною та скасування може бути предметом позову в порядку адміністративного судочинства. Зазначає, що оскаржуваний документ підготовлений без проведення повного та неупередженого вивчення обставин справи, відтак вимога про усунення виявлених порушень законодавства №131716-14/404-2023 від 03.02.2023 підлягає скасуванню в повному обсязі, а позов є законним, обґрунтованим і таким, що відповідає обставинам справи.

Ухвалою суду від 05.04.2023 відмовлено у задоволенні клопотання Західного офісу Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 18.04.2023 відмовлено у задоволенні клопотання Департаменту з питань будівництва та архітектури Рівненської обласної державної адміністрації про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Оскільки розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, то відповідно до ч.4 ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши позовну заяву, відзив на позов, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності на підставі чинного законодавства, перевіривши їх дослідженими доказами, суд дійшов до наступних висновків.

Департаментом з питань будівництва та архітектури Рівненської обласної державної адміністрації (далі - Департамент) у березні-травні 2021 року було проведено процедуру відкритих торгів (UA-2021-03-24-004235-b) по об`єкту «Будівництво спортивного залу дитячо-юнацької спортивної школи Здолбунівської районної ради Рівненської області м. Здолбунів, вул. Паркова».

Переможцем процедури закупівлі UA-2021-03-24-004235-b Департаментом з питань будівництва та архітектури Рівненської обласної державної адміністрації визначено учасника - Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна виробнича компанія Форвард Плюс» (далі ТОВ «БВК Форвард Плюс»).

З наслідком проведення процедури відкритих торгів UA-2021-03-24-004235-b між Департаментом та ТОВ «БВК Форвард Плюс» укладено Договір підряду від 26.05.2021 № 17 на суму 28706996,40 грн. з ПДВ.

Департаментом у 2021 року було проведено процедуру закупівлі UA-2021-11-23-002553-с «Будівництво спортивного залу дитячо-юнацької спортивної школи Здолбунівської районної ради Рівненської області м. Здолбунів, вул. Паркова» із застосуванням переговорної процедури до якої включено ряд додаткових аналогічних робіт, які є тотожними конкретним видам робіт, що містяться у договорі підряду від 26.05.2021 № 17.

З наслідком проведення переговорної процедури UA-2021-11-23-002553-с між Департаментом та ТОВ «БВК Форвард Плюс» укладено Договір підряду від 06.12.2021 № 45 на суму 11698663,20 грн.

Посадовими особами Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області згідно підпункту 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 № 631 протягом періоду з 22.11.2022 по 26.12.2022 (із зупиненням з 28.11.2022 по 02.12.2022 для проведення зустрічних звірок) було проведено перевірку процедур закупівлі UA-2021-03-24-004235-b та UA-2021-11-23-002553-с в Департаменті за наслідком якої було складено Акт перевірки процедур закупівель UA-2021-03-24-004235-b та UA-2021-11-23-002553-с в Департаменті з питань будівництва та архітектури Рівненської обласної державної адміністрації № 13-17-16-06/17п від 26.12.2022 (далі Акт перевірки).

Згідно висновків Акту перевірки виявлено та не усунуто порушень на загальну суму 1 319 970,12 грн., а саме:

Включення до актів приймання виконаних будівельних робіт форми №КБ-2в за липень-грудень 2021 року завищених обсягів робіт з монтажу вітражів алюмінієвих та улаштування у стиках покрівлі ущільнюючої стрічки на суму 243187,00 грн.;

Включення в акт приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в за вересень 2021 року №12 Зд-09/2021 комплексу робіт з очищення металевих конструкцій від корозії металевими щітками, знепилювання металевих поверхонь, грунтування металевих поверхонь грунт-шпаклівкою та фарбування металевих погрунтованих поверхонь емаллю ПФ-115 не передбачених проектно-кошторисною документацією на суму 800247,60 грн.;

Включення в акт №1 Зд-12/2021 приймання виконаних будівельних за грудень 2021 року підрядником ТОВ «БВК Форвард Плюс» завищених трудовитрат на 1038,37люд.год., що призвело до завищення вартості робіт на суму 175395,00 грн.;

Включення до актів приймання виконаних робіт форми КБ-2в за грудень 2021 року завищених обсягів робіт з установлення зовнішніх віконних нащільників, улаштування покриттів з керамічних плиток, що призвело до завищення вартості робіт на суму 79943,00 грн.;

Завищення вартості послуг по здійсненню технічного нагляду по даному об`єкту за 2021 рік на суму 21197,52 грн., що обрахований пропорційно до завищених обсягів виконаних робіт.

Не погоджуючись із висновками Акту перевірки позивачем подано заперечення на акт перевірки № вих.-41/23 від 11.01.2023.

За наслідком розгляду заперечень відповідачем підготовлено висновки, які направлені листом від 31.01.2023 за № 131717-14/305-2023, та згідно яких заперечення не прийнято.

На підставі п. 1 ч. 1 ст. 8, п. 7 ст. 10, ч. 2 ст. 15 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ (далі Закон № 2939-ХІІ), із змінами, п. 46, 49, 50 та 52 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006 № 550, із змінами (далі Порядок № 550), пп. 14 п. 6, пп. 7 п. 4 Положення про Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області, затвердженого наказом Західного офісу Держаудитслужби від 22.02.2022 № 116 відповідачем було сформовано та пред`явлено позивачу Вимогу про усунення виявлених порушень законодавства № 131716-14/404-2023 від 03.02.2023 (далі - Вимога). Згідно пунктів 1-5 вказаної Вимоги відповідач зобов`язує позивача забезпечити відшкодування матеріальної шкоди (збитків) до загального фонду державного бюджету та спеціального фонду обласного бюджету на загальну суму 1 319 970,12 грн., заподіяної внаслідок оплати завищених обсягів будівельно-монтажних робіт та завищеної вартості послуг з технічного нагляду, що фактично не надані, відповідно до норм статей 216-226 Господарського кодексу України та статі 22, статей 610-625 Цивільного кодексу України.

Не погоджуючись з такою Вимогою органу фінансового контролю позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходив з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом № 2939-ХІІ.

Згідно з частиною першою статті 1 Закону № 2939-ХІІ, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі орган державного фінансового контролю).

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 № 868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за: цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів; досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів; цільовим використанням і своєчасним поверненням кредитів (позик), отриманих під державні (місцеві) гарантії; достовірністю визначення потреби в бюджетних коштах під час складання планових бюджетних показників та відповідністю взятих розпорядниками бюджетних коштів бюджетних зобов`язань відповідним бюджетним асигнуванням, паспорту бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу в бюджетному процесі); відповідністю взятих розпорядниками бюджетних коштів довгострокових зобов`язань за енергосервісом затвердженим в установленому порядку умовам закупівлі енергосервісу; дотриманням законодавства на всіх стадіях бюджетного процесу щодо державного і місцевих бюджетів; дотриманням законодавства про державні закупівлі; веденням бухгалтерського обліку, а також складенням фінансової і бюджетної звітності, паспортів бюджетних програм та звітів про їх виконання (у разі застосування програмно-цільового методу в бюджетному процесі), кошторисів та інших документів, що застосовуються в процесі виконання бюджету; станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності; виконанням функцій з управління об`єктами державної власності; станом внутрішнього контролю та внутрішнього аудиту у розпорядників бюджетних коштів, станом внутрішнього контролю в інших підконтрольних установах; усуненням виявлених недоліків і порушень; реалізацією інвестиційних проектів (підпункт 4 пункту 4 Положення № 43).

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань уживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь (підпункт 9 пункту 4 Положення № 43).

Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір в установленому законодавством порядку (підпункти 16, 23 пункту 6 Положення № 43).

Пунктом 7 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 06.04.2016 № 266 «Про утворення міжрегіональних органів Державної аудиторської служби» до складу органів Державної аудиторської служби України входять Держаудитслужба та такі міжрегіональні територіальні органи: Північний офіс Держаудитслужби, Північно-східний офіс Держаудитслужби; Західний офіс Держаудитслужби та Східний офіс Держаудитслужби, які також наділені вищевказаними повноваженнями щодо вжиття в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб.

Частиною першою статті 2 Закону № 2939-ХІІ встановлено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Згідно зі статтею 4 Закону № 2939-ХІІ інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб. Результати ревізії викладаються в акті.

За змістом пунктів 1, 7, 10, 13 статті 10 Закону № 2939-ХІІ органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення процедур державних закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо); пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку.

Пунктом 15 статті 10 Закону № 2939-ХІІ передбачено, що органи державного фінансового контролю наділені повноваженнями порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

Відповідно до частини другої статті 15 Закону № 2939-ХІІ законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Згідно з п. 3, пп. 1 п. 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 №631 (далі-Порядок № 631) питання здійснення закупівель перевіряються органом державного фінансового контролю під час проведення інспектування з урахуванням вимог Порядку проведення інспектування, а також під час державного фінансового аудиту.

Перевірки закупівель проводяться за письмовим рішенням керівника органу державного фінансового контролю або його заступника за наявності виникнення потреби у документальній та фактичній перевірці питань, які не можуть бути перевірені під час моніторингу процедури закупівлі, а саме:

укладення договору (договорів) до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог законодавства;

стану виконання умов договору, внесення змін до нього, в тому числі вимог щодо якості, кількості (обсягів) предмета закупівлі, ціни договору;

поділу предмета закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедур закупівель/спрощених закупівель у визначеному законодавством порядку.

Пунктом 27 Порядку № 631 передбачено, що складення акта перевірки закупівель, його підписання та реалізація результатів перевірки здійснюються за процедурами, передбаченими пунктами 35, 38-47, абзацами першим і другим пункту 48, пунктами 49-52 Порядку проведення інспектування, з урахуванням норм, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 550, інспектування полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності об`єкта контролю і проводиться у формі ревізії, яка повинна забезпечувати виявлення фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб.

Згідно з пунктами 45, 46 Порядку № 550 у міру виявлення ревізією порушень законодавства посадові особи органу державного фінансового контролю, не чекаючи закінчення ревізії, мають право усно рекомендувати керівникам об`єкта контролю невідкладно вжити заходів для їх усунення та запобігання у подальшому.

Якщо вжитими в період ревізії заходами не забезпечено повне усунення виявлених порушень, органом державного фінансового контролю у строк не пізніше ніж 10 робочих днів після реєстрації акта ревізії, а у разі надходження заперечень (зауважень) до нього не пізніше ніж 3 робочих дні після надіслання висновків на такі заперечення (зауваження) надсилається об`єкту контролю письмова вимога щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування.

Відповідно до пункту 50 Порядку № 550 за результатами проведеної ревізії у межах наданих прав контролюючі органи вживають заходів для забезпечення, зокрема, звернення до суду в інтересах держави щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства з питань збереження і використання активів, а також стягнення у дохід держави коштів, одержаних за незаконними договорами, без встановлених законом підстав або з порушенням вимог законодавства.

Аналіз вищенаведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

Предметом розгляду є правомірність вимоги Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області №131716-14/404-2023 від 03.02.2023 про усунення виявлених порушень законодавства допущених у ході процедур закупівлі UA-2021-03-24-004235-b та UA-2021-11-23-002553-с в Департаменті з питань будівництва та архітектури Рівненської обласної державної адміністрації.

Спірна вимога складається із шести пунктів, які констатують виявлені контролюючим органом порушення із зазначенням сум заподіяних збитків. Крім того, зазначена вимога містить власне вимоги до департаменту: щодо розгляду матеріалів перевірки, на оперативній нараді; проведення аналізу викладених фактів та розробки плану заходів з усунення виявлених недоліків і порушень; притягнення до відповідальності посадових осіб, винних у допущенні недоліків і порушень фінансово-господарської діяльності Департаменту; розглянути питання щодо відповідності займаним посадам осіб, якими допущені порушення.

Вимога також містить зазначення про те, що у разі якщо підконтрольна установа не забезпечила виконання вимог щодо усунення виявлених порушень законодавства з питань збереження і використання активів, контролюючий орган має право звернутись до суду в інтересах держави.

Так, суд звертає увагу на те, що вимога органу державного фінансового контролю спрямована на корегування роботи підконтрольного об`єкта та приведення її у відповідність із вимогами законодавства і у цій частині вона є обов`язковою до виконання.

Стосовно відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, суду слід наголосити, що про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом прийняття такої вимоги. Такі збитки відшкодовуються в добровільному порядку або шляхом звернення органу державного фінансового контролю до суду з відповідним позовом. Тобто, в органу державного фінансового контролю є право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних об`єктів, яка є обов`язковою до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства і на підставі якої неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки.

Таким чином, суд дійшов висновку, що пункти (частини) вимоги, які не вказують на стягнення збитків, можуть бути перевірені судом у справі за відповідним позовом підконтрольної установи з їх оскарження. Проте, пункти (частини) вимоги, які вказують на стягнення збитків мають перевірятись у судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю, а не за позовом підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною. Збитки, щодо наявності яких зроблено висновок відповідачем, стягуються у судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю. Наявність збитків, правильність їх обчислення перевіряє суд, який розглядає позов про відшкодування збитків, а не позов підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.

Згідно частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналогічні висновки щодо застосування наведених норм права викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 820/3534/16 від 21.11.2018, а також у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду по справах №1440/1820/18 від 27.11.2019, №808/6509/13-а від 10.12 2019, №1740/1852/18 від 06.02.2020, №803/634/17 від 07.02.2020, №160/641/19 від її 12 2019 №817/650/18 від 31.03.2020, №640/3186/19 від 12.03.2021, які враховано судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин у даній справі.

Разом з тим, відповідно до пункту 10 частини 1 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», органи державного фінансового контролю наділені повноваженнями звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Оскільки пункти (частини) вимоги, які вказують на стягнення виявлених в ході перевірки збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, мають перевірятися в судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю (в даному випадку, Західного офісу Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області), а не за позовом підконтрольної установи (в даному випадку, Департаменту) про визнання вимоги протиправною, такі збитки відшкодовуються підконтрольним об`єктом добровільно або стягуються у судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю, а отже оскаржувана вимога від 03.02.2023 № 131716-14/404-2023 в частині виявлених контролюючим органом фінансових порушень із зазначенням сум завданої Департаментом матеріальної шкоди (збитків) (пункти 1 - 5 вимоги) має перевірятися в судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю (відповідача), а не за позовом підконтрольного органу (позивача).

Зважаючи на викладене, вказані пункти оскаржуваної вимоги Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області від 03.02.2023 № 131716-14/404-2023, які пов`язані зі збитками підприємства, в даному випадку жодним чином не порушують прав Департаменту, оскільки правомірність їх визначення має перевірятися в межах розгляду справи за позовом органу фінансового контролю.

Разом з тим, суд наголошує, що спірна вимога контролюючого органу є індивідуально-правовим актом, спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства, і в силу закону є обов`язковою до виконання підконтрольною установою, якій вона адресована.

Згідно з абзацом 2 пункту 46 Порядку № 550 про усунення виявлених ревізією фактів порушення законодавства об`єкт контролю у строк, визначений вимогою про їх усунення, повинен інформувати відповідний орган державного фінансового контролю з поданням завірених копій первинних, розпорядчих та інших документів, що підтверджують усунення порушень.

Разом з тим, до матеріалів справи позивачем не долучено жодного доказу щодо інформування відповідача з поданням завірених копій первинних, розпорядчих та інших документів, що підтверджують усунення порушень у будь-який спосіб.

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, якщо існує декілька способів усунення виявлених у ході ревізії порушень, правом вибору певного конкретного способу відповідно до приписів законодавства наділений саме керівник підприємства. Разом з тим, вказана обставина не позбавляє підконтрольного об`єкта права звернутися до контролюючого органу з метою отримання певних роз`яснень.

Аналогічна позиція викладена у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 02.04.2020 у справі № 820/3534/16, від 28.04.2020 у справі № 826/8741/16.

Водночас, суд зазначає, що виявлення винних осіб у порушеннях, зазначених у спірній вимозі, та притягнення їх до встановленої законом відповідальності є предметом спірної вимоги, правом керівника підконтрольної установи вибору способу усунення виявлених порушень та обов`язком до виконання та інформування органу контролю про усунення виявлених порушень.

Як зазначалося вище органи державного фінансового контролю мають право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання саме в частині усунення допущених порушень законодавства і за допомогою якої неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки. Щодо відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом направлення вимоги. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

Водночас, згідно з частиною 3 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Суд зауважує, що в матеріалах справи відсутні докази, що підтверджують виконання вимоги контролюючого органу в іншій її частині.

Отже, відповідно до матеріалів справи судом встановлено, що позивачем не виконано вимоги Порядку № 550, зокрема, щодо інформування про усунення виявлених поршень, або щодо звернення до органу контролю з метою отримання роз`яснень щодо способу виконання вимоги, зокрема, щодо притягнення до відповідальності працівників, винних у заподіянні збитків, якщо наявність та правильність останніх за позовом органу фінансового контролю у судовому порядку не перевірялась.

Разом з тим, зважаючи на той факт, що друга частина оскаржуваної вимоги Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області від 03.02.2023 № 131716-14/404-2023 (притягнення винних осіб до відповідальності та інформування фінансовий орган про вжиті заходи) є наслідком та нерозривно пов`язана зі встановленими в ході ревізії фінансовими порушеннями (матеріальними збитками підприємства), сама по собі в розриві від понесених підприємством збитків, не створює для Департаменту жодних правових наслідків, отже в цій частині оскаржувана вимога не підлягає скасуванню.

Не заслуговують на увагу твердження позивача про те, що оскаржувана вимога є неконкретизованою, а її зміст не дає можливості зрозуміти, які саме порушення чинного законодавства (фінансові порушення) допустив позивач у своїй діяльності, і яким чином їх необхідно усунути.

Суд з цього приводу зазначає, що за змістом норм Закону № 2939-ХІІ, Положення про Держаудитслужбу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 «законна вимога» контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім.

Позивачем в ході розгляду цієї справи не доведено невідповідність спірної вимоги будь-якому із перелічених вище критеріїв, які ставляться до її форми та змісту, як і не вказано, в якій частині вимога контролюючого органу викликає незрозумілість щодо її виконання.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов задоволенню не підлягає.

Підстави для розподілу судових витрат у відповідності до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України у суду відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову Департаменту з питань будівництва та архітектури Рівненської обласної державної адміністрації до Західного офісу Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області про визнання протиправною та скасування вимоги Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області від 03.02.2023 № 131716-14/404-2023, відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 27 квітня 2023 року

Учасники справи:

Позивач - Департамент з питань будівництва та архітектури Рівненської обласної державної адміністрації (майдан Просвіти, буд. 1, м. Рівне, Рівненська область, 33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 36565276)

Відповідач - Західний офіс Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області (вул. Міцкевича, 14, м. Рівне, Рівненська область, 33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 40913624)

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна виробнича компанія Форвард плюс" Адреса: 35841, Рівненська область, Рівненський район, с. Грем`яче, вул. Центральна, 80, код ЄДРПОУ 33707409.

Суддя Д.П. Зозуля