Справа № 363/2195/23
Суддя: Рукас О. В.
Дата ухвалення: 2023-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

"27" квітня 2023 р. Справа № 363/2195/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 квітня 2023 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України у Київській області (07301, Київська область, м. Вишгород, вул. Кургузова, 3) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

26 квітня 2023 року до Вишгородського районного суду Київської області звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Київській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

Адміністративний позов поданий у зв`язку з виникненнями публічно-правового спору щодо правомірності рішення суб`єкта владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності. Порядок розгляду і вирішення публічно-правових спорів, що виникають з таких підстав, визначається у ст. 286 КАС України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з зазначенням недоліків позовної заяви.

Ознайомившись з матеріалами адміністративного позовну та додатків до нього, суд доходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення іншого органу (посадової особи) може бути оскаржена до суду у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Судом встановлено, що позивачем по справі визначено Вишгородське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області. Згідно відкритих відомостей щодо структури Головного управління Національної поліції в Київській області Вишгородське районне управління поліції є структурним територіальним підрозділом Головного управління Національної поліції в Київській області. У зв`язку з цим суд звертає увагу, що територіальні підрозділи органів державної влади чи інших суб`єктів владних повноважень мають особливості їх правового статусу, що впливають на їх процесуальну правосуб`єктність та процесуальну дієздатність.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Так, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача. Аналогічне положення закріплено у ч. 4 ст. 46 КАС України, в якій визначається, що однією із сторін адміністративної справи є відповідач, яким за загальним правилом виступає суб`єкт владних повноважень, якщо іншого не встановлено чинним законодавством.

У свою чергу у ч. 1, 3 ст. 43 КАС України зазначається, що здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами), адміністратором за випуском облігацій.

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Аналіз вищевикладених положень процесуального законодавства дає суду можливість зробити висновок, що учасником адміністративного судочинства може бути суб`єкт права, який у відповідності до положень процесуального законодавства наділений процесуальною правоздатністю та дієздатністю, а отже може брати участь у процесі шляхом реалізації своїх прав та виконання обов`язків. При цьому наявність процесуальної правоздатності та дієздатності прив`язується до наявності у відповідної особи певного правового статусу органу державної влади, органу місцевого самоврядування тощо.

У зв`язку з цим відповідачем в адміністративному судочинстві, як стороною по справі, може бути суб`єкт владних повноважень, зокрема, орган державної влади, що у відповідності до вимог процесуального законодавства наділений самостійною процесуальною правоздатністю та дієздатністю.

Як було встановлено вище Вишгородське районне управління поліції є структурним територіальним підрозділом Головного управління Національної поліції в Київській області, тобто є складовою частиною системи органів національної поліції. Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 13 ЗУ «Про Національну поліцію» систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліції; 2) територіальні органи поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЗУ «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Згідно відкритих відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань судом встановлено, що центральним органом управління поліції є Національна поліція, яка створена та зареєстрована як орган державної влади, що має правовий статус юридичної особи публічного права та якому присвоєно ідентифікаційний номер 40108578.

У свою чергу територіальними органами поліції, які утворюються як юридичні особи публічного права, є, зокрема, Головні управління Національної поліції у відповідних областях. Так, судом з відкритих відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань встановлено, що Головне управління Національної поліції у Київський області є територіальним органом Національної поліції, що створене та зареєстроване як орган державної влади, що має правовий статус юридичної особи публічного права та якому присвоєно ідентифікаційний код 40108616.

У цей же час аналіз відкритих відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань дає можливість зробити висновок, що в ньому відсутні будь-які офіційні реєстраційні відомості щодо такої юридичної особи як «Вишгородське районне управління Головного управління Національної поліції в Київській області». З урахуванням цього суд доходить до висновку, що Вишгородське районне управління поліції є внутрішнім територіальним структурним підрозділом Головного управління Національної поліції в Київській області, що не має окремого правового статусу юридичної особи, а входить до складу організаційної структури такого територіального органу державної влади як Головне управління Національної поліції в Київській області.

Таким чином, відповідачем по справі було визначено структурний підрозділ органу державної влади, що не має окремого правового статусу юридичної особи, а отже, не має самостійної процесуальної правоздатності і дієздатності, внаслідок чого Вишгородське районне управління поліції не може бути самостійним учасником справи.

У свою чергу відповідачем у даній справі, є Головне управління Національної поліції в Київській області, який позивачем не вказаний.

Крім того, суд звертає увагу, що хоча відповідачем по справі було визначено саме Вишгородське РУП ГУНП в Київській області, однак у шапці позовної заяви вказано , який є ідентифікаційним кодом Головного управління Національної поліції у Київській області, а не його територіального підрозділу. Отже, позивачем зазначено суперечливі відомості щодо особи відповідача. Зазначений недолік перешкоджає відкриттю провадження у справі, а також здійсненню подальшого судового розгляду.

Залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Крім того необхідно врахувати позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно уточнити належного відповідача у справі, шляхом подання до суду уточненої редакції позовної заяви з додатками, а також копії такої позовної заяви з додатками для відповідача, в якій вказати повне найменування юридичної особи відповідача, її місцезнаходження, поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Відповідно до ч. 1, ч.2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки. У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 121, 122, 123, 169, 286, 289 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Київській області (07301, Київська область, м. Вишгород, вул. Кургузова, 3) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом 7 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.В. Рукас