Справа № 260/2838/23
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2023-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

28 квітня 2023 рокум. Ужгород№ 260/2838/23

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Дору Ю.Ю., вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 Оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " в якій просить: визнати протиправним дії військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 в частині відрядження (переміщення) солдата ОСОБА_1 старшого стрільця відділення контрдиверсійної бородьби відділення контрдиверсійної бородьби взводу контрдиверсійної бородьби роти контрдиверсійної бородьби в/ч НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 з місця постійної дислокації військової частини НОМЕР_1 ТРО в АДРЕСА_1 до районів ведення воєнних (бойових) дій в м. Костянтинівка Краматорського р-ну Донецької області з подальшою передислокацією в с. Яковлівка Бахмутського р-ну Донецької області, наказом командира військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 № 88 від 25.04.2022 року (по стройовій частині); визнати протиправним дії в/ч НОМЕР_1 ТРО в АДРЕСА_1 в частині залучення солдата ОСОБА_1 старшого стрільця відділення контрдиверсійної бородьби відділення контрдиверсійної бородьби взводу контрдиверсійної бородьби роти контр диверсійної бородьби в/ч НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 до виконання завдань в районі ведення воєнних (бойових) дій в супереч вимог ч. 1 ст. 20 ЗУ «Про основи національного спротиву» (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин); визнати протиправним (нечинним) пп. 1.1 п. 1 наказу командира військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 № 88 від 25.04.2022 року (по стройовій частині) в частині відрядження солдата ОСОБА_1 старшого стрільця відділення контрдиверсійної бородьби взводу контрдиверсійної бородьби роти контрдиверсійної бородьби в/ч НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 до складу сил і засобів для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російськоі Федерації, з метою виконання службових (бойових) завдань у складі оперативного угрупування «Слобода» оперативно - стратигічного угрупування військ « ІНФОРМАЦІЯ_2 »; скасувати пп. 1.1 п. 1 наказу командира військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 № 88 від 25.04.2022 року (по стройовій частині) в частині відрядження солдата ОСОБА_1 старшого стрільця відділення контрдиверсійної бородьби взводу контрдиверсійної бородьби роти контрдиверсійної бородьби в/ч НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 до складу сил і засобів для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російськоі Федерації, з метою виконання службових (бойових) завдань у складі оперативного угрупування «Слобода» оперативно - стратигічного угрупування військ « ІНФОРМАЦІЯ_2 »; визнати наказ командира військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 № 88 від 25.04.2022 року (по стройовій частині) в частині відрядження солдата ОСОБА_1 старшого стрільця відділення контрдиверсійної бородьби взводу контрдиверсійної бородьби роти контрдиверсійної бородьби в/ч НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 таким, що виданий в супереч п. 2, 3 та 4 Інструкції про відрядження військовослужбовців Збройних Сил України затвердженої Постановою КМУ № 105 від 20.02.2017 року.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з статтею 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя? ? статті 122 КАС України).

Процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до пункту 17 частини 1 статті 4 КАС України, публічною службою є, зокрема, військова служба.

Згідно з частиною 5 статті 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З матеріалів справи встановлено, що позивач просить визнати зокрема дії щодо наказу та наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 25.04.2022 за № 88 (по стройовій частині).

До суду з цим позовом позивач звернувся 20 квітня 2023 р., тобто з пропуском місячного строку звернення до суду з позовом у цій справі.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Оглядом позовної заяви та доданих до неї документів, суддя встановив відсутність заяви про поновлення цього строку та доказів поважності причин його пропуску.

Разом з тим позивач у позовній заяві вказує, що предметом звернення до суду є оскарження нормативно - правового акту (акту індивідуальної дії), щодо визнання протиправним (нечинним) та скасування пп. 1.1 п. 1 наказу командира військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 № 88 від 25.04.2022 року (по стройовій частині) в частині відрядження солдата ОСОБА_1 військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 до складу сил і засобів для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російськоі Федерації, з метою виконання службових (бойових) завдань у складі оперативного угрупування «Слобода» оперативно - стратигічного угрупування військ « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Зазначає, що станом на сьогодні вказаний вищезазначений нормативно-правовий акт є чинний та не скасований.

Вказує, що ч. 2 ст. 264 КАС нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.

Разом з тим, суд відхиляє такі твердження позивача, адже статтею 4 КАС України, визначено, зокрема, ч. 1 п.18, що нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування. Ч. 1 п. 19 статті 4 КАС України визначено, що індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Відтак, спірний наказ командира військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 № 88 від 25.04.2022 року (по стройовій частині) в частині відрядження солдата ОСОБА_1 військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 до складу сил і засобів для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російськоі Федерації, з метою виконання службових (бойових) завдань у складі оперативного угрупування «Слобода» оперативно - стратигічного угрупування військ «Хортиця» не є нормативно правовим, а є індивідуальним актом.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

У справі Європейського суду з прав людини «Стаббігс та інші проти Великобританії» визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У Рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» від 25 січня 2000 року Європейський суд зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно, чинне законодавство обмежує строк звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

З урахуванням положень ст.ст.122, 123 КАС України обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений саме на позивача.

Оцінюючи обставини, що перешкоджали реалізації процесуального права на звернення до суду, на які позивач посилається як на поважні, суд виходить з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів і з того, чи мав позивач за таких обставин можливість своєчасно реалізувати право на звернення до суду (чи відсутні були вагомі перешкоди, труднощі для реалізації цього права).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Зазначене також кореспондується з вимогами ч. 6 ст. 161 КАС України, згідно з якими у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з позовом позивач заяву про поновлення строків звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску таких не подав.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно у спосіб, визначений КАС України, надати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Головуючий суддя у період з 24 по 27 квітня 2023 року перебував у відрядженні. 28 квітня 2023 року - перший робочий день.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя,
УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.
Надати позивачу строк десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Ю.Ю.Дору