Справа № 640/34738/21
Суддя: Глущенко Яна Борисівна
Дата ухвалення: 2023-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Глущенко Я.Б.,

суддів Пилипенко О.Є., Черпіцької Л.Т.,

секретаря Височанської Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Укроргсинтез» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення, за апеляційною скаргою Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.12.2022, -

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Укроргсинтез» (далі - позивач, ТОВ «НВП «Укроргсинтез») звернулось у суд з позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - відповідач, ЦМУ ДПС по роботі з ВПП) про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення від 16.08.2021 №484/.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що висновки акту перевірки, на підставі яких було прийняте оскаржуване податкове повідомлення-рішення, не відповідають дійсним обставинам справи та нормам чинного законодавства.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.12.2022 позов задоволено.

Не погоджуючись із судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Свою позицію обґрунтовує тим, що судом першої інстанції надана помилкова правова оцінка обставинам справи, які, своєю чергою, встановлені неповно.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач наголошує, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а тому підстави для його скасування відсутні.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, колегія суддів уважає, що апеляційну скаргу потрібно залишити без задоволення, а рішення суду - без змін, з таких підстав.

Судом установлено, що ЦМУ ДПС по роботі з ВПП проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «НВП «Укроргсинтез» по декларації за квітень 2021 року (реєстраційний номер № від 19.05.2021) з питань відповідності формування від`ємною значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. грн, за результатами якої складено акт від 19.07.2020 №643/31-00-07-01-03/31607028 (далі - Акт перевірки).

Згідно з Актом перевірки встановлено порушення позивачем вимог підпункту "б" пункту 198.1, пункту 198.6 статті 198, пункту 200.1 статті 201 з урахуванням пункту 44.1 Податкового кодексу України (далі - ПК України), оскільки завищено від`ємне значення з податку на додану вартість, що зараховується до складу наступного звітного періоду, на суму 4570000,00 грн.

На підставі Акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 16.08.2021 №484/, яким ТОВ «НВП «Укроргсинтез» зменшено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, на суму 4570000,00 грн.

За результатами адміністративного (досудового) оскарження вказане рішення залишено без змін.

Не погоджуючись із податковим повідомленням рішенням, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи позов, місцевий суд виходив з того, що відповідачем, як контролюючим органом, не доведено обґрунтованості висновків перевірки та правомірності оскаржуваного рішення.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів приходить до наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються ПК України.

Відповідно до підпункту 14.1.181 пункту 14.1 статті 14, підпункту «а» пункту 198.1, пункту 198.2 статті 198 ПК України податковий кредит - це сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно розділу V цього Кодексу.

Право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг.

Датою виникнення права платника податку на віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг або дата отримання платником податку товарів/послуг, що підтверджено податковою накладною.

Згідно з пунктом 198.3 статті 198 ПК України, податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг, але не вище рівня звичайних цін, визначених відповідно до статті 39 цього Кодексу, та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду, зокрема, у зв`язку з придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку.

Право на нарахування податкового кредиту виникає незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Пунктом 198.6 статті 198 ПК України встановлено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені податковими накладними (або підтверджені податковими накладними, оформленими з порушенням вимог статті 201 цього Кодексу) чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними цим пунктом документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Платник податку зобов`язаний надати покупцю (отримувачу) на його вимогу підписану уповноваженою платником особою та скріплену печаткою (за наявності) податкову накладну, складену за вибором покупця (отримувача) в один з таких способів: а) у паперовому вигляді; б) в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та умови реєстрації податкової накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних. У такому разі складання податкової накладної у паперовому вигляді не є обов`язковим.

У даній податковій накладній зазначаються в окремих рядках обов`язкові реквізити, перелік яких наведений у пункті 201.1 статті 201 ПК України.

Правовий статус податкової накладної закріплений в положеннях норм статті 201 цього Кодексу.

Виходячи з аналізу наведених норм в сукупності, ПК України визначено окремі випадки, за яких неможливе формування податкового кредиту, зокрема це: відсутність зв`язку з господарською діяльністю, фіктивність операцій (відсутність поставок), відсутність податкової правосуб`єктності, відсутність на момент перевірки податкових накладних або видача їх особою, яка не є платником податку на додану вартість. Таким чином, із зазначеного вище також випливає те, що при дослідженні факту здійснення господарської операції, оцінці підлягають відносини безпосередньо між учасниками тієї операції, на підставі якої сформовані дані податкового обліку.

За приписами норм пункту 44.1 і пункту 44.3 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

З матеріалів справи вбачається, що 05.03.2021 між ТОВ «МУК «Вігор» (продавець) та ТОВ «НВК «Укроргсинтез» (покупець) укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна, який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Красовським О.О. та зареєстровано в реєстрі за №579, відповідно до якого продавець зобов`язується передати (продати) у власність покупця, а покупець зобов`язується прийняти (купити) нерухоме майно: нежилі будівлі, які мають загальну площу 2278.9 кв м та складаються з: складу сировини (літ. СХХII). площею 1127.80 кв м; складу сировини (літ. СХХIII), площею 360,0 кв м; складу сировини (літ. CXXIV), площею 360,0 кв м; складу сировини (літ. CXXV), площею 360.0 кв м; нежиле приміщення (літ. CXXVI). площею 71,10 кв м та споруда для складування під літ.» 70» за адресою: м. Київ, вул. Червоноткацька, будинок 71 (сімдесят один) і сплатити за нього ціну обумовлену в пункті 2.1. договору.

Нерухоме майно, що відчужується, належало продавцю на праві власності, на підставі рішення №01021/08 постійно діючого Третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Всеукраїнський культурний центр тюркомовних та східних народів» від 18.12.2008, ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 26.12.2008, справа 6-132/08, виконавчого листа Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 26.12.2008 у справі №6-132/20008.

Право власності зареєстровано в реєстрі прав власності на нерухоме майно 06.03.2009 року, згідно з реєстраційним посвідченням №022698, виданим Комунальним підприємством «Київське міське бюро технічної та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» від 06.03.2009, номер запису; №794-з, в книзі №12з-240 та зареєстровано в електронному реєстрі права власності на нерухоме майно, згідно з витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданим Комунальним підприємством «Київське міське бюро технічної та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» за №26990164 від 11.08.2010, реєстраційний номер №31209078 (пункт 1.1 Договору).

Продаж нерухомого майна за домовленістю сторін вчинявся за 27420000,00 грн, у тому числі ПДВ 4570000,00 грн.

Згідно з актом прийому-передачі від 05.03.2021 вказані вище об`єкти були передані ТОВ «НВП «Укроргсинтез».

Товариством з обмеженою відповідальністю «Міжнародна Українська компанія «Вігор» за наслідками вказаної господарської операції на виконання вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України складено податкову накладну від 05.03.2021 №1 (на суму 27420000,00 грн, у тому числі ПДВ 4570000,00 грн, та направлено її для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, що підтверджується квитанцією №1.

У квитанції №1 міститься інформація, що документ доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 30.04.2021 о 08:28:21 та прийнято.

В Акті перевірки зазначено, що вказану податкову накладну було зареєстровано 30.04.2021, тобто з порушенням граничного терміну реєстрації податкової накладної на 30 календарних днів.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України:

при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

У разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.

Ураховуючи вказані норми, в спірному випадку обов`язок вчасно зареєструвати податкову накладну покладено на ТОВ «МУК «Вігор», а у разі порушення визначених ПК України строків реєстрації штрафні санкції можуть бути застосовані саме до цього товариства. Як уже зазначалось, податкова накладна від 05.03.2021 №1 зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних, що підтверджується квитанцією №1 від 30.04.2021, тому відповідно до положень пункту 201.10 статті 201 ПК України така обставина є для ТОВ «НВП «Укроргсинтез» правою підставою для відображення в податковій звітності відповідних сум податку на додану вартість та формування податкового кредиту.

В Акті перевірки зазначено, що в Єдиному державному реєстрі судових рішень відсутня інформація щодо судових рішень на підставі яких відповідно до договору купівлі-продажу нерухомого майна від 05.03.2021 ТОВ «Міжнародна українська компанія «Вігор» набуло права власності на дане нерухоме майно, а тому встановити право власності неможливо.

Указані доводи контролюючого органу апеляційний суд уважає необґрунтованими, оскільки в спірному випадку відсутність судових рішень в Єдиному державному реєстрі судових рішень не є підставою для висновку про відсутність майна, не здійснення господарської операції та підставою для відмови в нарахуванні сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Визначальним для суду є те, що договір посвідчено нотаріально, відповідний орган зобов`язаний був перевірити всі документи, на підставі яких вчинювався правочин. Крім того інформація про придбане майно наявна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 05.03.2021 №247144202 на підставі договору купівлі продажу від 05.03.2021 №579 (приватний нотаріус Красовський О.О.) за ТОВ «НВП «Укроргсинтез» зареєстровано нежилі будівлі, об`єкти житлової нерухомості: загальна площа 2278.9 кв м. Опис: нежилі будівлі складаються з: складу сировини (літ. СХХII). площею 1127.80 кв м; складу сировини (літ. СХХIII), площею 360,0 кв м; складу сировини (літ. CXXIV), площею 360,0 кв м; складу сировини (літ. CXXV), площею 360.0 кв м; нежиле приміщення (літ. CXXVI) площею 71,10 кв м та споруда для складування під літ.» 70»; адреса: м. Київ, вул. Червоноткацька, будинок 71 (сімдесят один).

Отже, доводи контролюючого органу про відсутність майна спростовуються не лише нотаріально-посвідченим договором та актом приймання-передачі, а й інформацією в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Крім того сумніви відповідача про відсутність майна ґрунтуються лише на припущеннях.

В Акті перевірки зазначено, що у податковій накладній від 05.03.2021 №1 визначені наступні реквізити: опис (номенклатура) товарів/послуг продавця - вказано «Не жила будівля площа 2278,9 кв.м», замість «нерухоме майно, а саме: нежилі будівлі, які мають загальну площу 2278,9 кв.м за адресою: м. Київ, вулиця Червоноткацька, буд.71»; код товару згідно з УКТ ЗЕД - не зазначено нічого, замість « 00114»; код послуги згідно з ДКПП - помилково вказано «68.10», замість код товару згідно з УКТ ЗЕД- « 00114»; одиниця виміру товару/послуги: умовне позначення (українське) - «шт», замість «кв.м»; кількість (об`єм, обсяг) - « 1.00», замість « 2278,9».

Як уже накголошувалось вище, відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Колегія суддів зазначає, що податкова накладна від 05.03.2021 №1 відображає здійснену між позивачем та ТОВ «МУК «Вігор» операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань. Відповідна інформація в податковій накладні відповідає інформації в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Більше того зазначена податкова накладна зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних, що також підтверджується Актом перевірки.

З огляду на викладене суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що відповідачем, як контролюючим органом, не доведено обґрунтованості висновків перевірки та правомірності оскаржуваного рішення, а тому наявні підстави для визнання його протиправним і скасування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що місцевий суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 33, 34, 139, 243, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.12.2022 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Я.Б. Глущенко

Судді О.Є. Пилипенко

Л.Т. Черпіцька

Повний текст постанови складений 26.04.2023.