Справа № 296/209/20
Суддя: Драч Ю. І.
Дата ухвалення: 2023-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 296/209/20
У Х В А Л А

Іменем України

14 квітня 2023 рокум.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючого судді Драча Ю.І.,

За участі секретаря Алексеєнко В.В.

Позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Корольовського районного суду м. Житомира матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду із зазначеним позовом та просила скасувати постанову №32-Ф від 16.08.2019р. по справі про адміністративне правопорушення.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира Сингаївського О.П. від 20.01.2020 року відкрито провадження у даній справі.

12.12.2022 року представником позивача Ковальовою Я.В. подано заяву про проведення повторного автоматизованого розподілу справи, у зв`язку з наявністю обставин, що унеможливлюють участь судді Сингаївського О.П. у розгляді справи № 296/209/20.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.12.2022, для розгляду справи №296/209/20 визначено суддю Драча Ю.І.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира Драча Ю.І. від 20.12.2022 справу прийнято до свого провадження та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити з підстав викладених в позові.

Представником відповідача подано клопотання про розгляд справи за її відсутності та відмовити у задоволенні позову. Також представником відповідача подано письмові пояснення по суті позову в яких, зокрема, зазначено, що у клопотанні позивача про поновлення строків звернення до суду з позовом не наведено змістовних та вагомих доводів щодо поважності причини пропуску звернення до суду з позовом, тому є підстави для застосування ст. 123 КАС України та залишити позов без розгляду.

Розглядаючи питання щодо пропущення позивачем строків звернення до суду та про залишення позовної заяви без розгляду, судом, заслухавши пояснення позивача та на підставі наявних в матеріалах справи доказів, встановлено наступне.

З матеріалів справи вбачається, що позивач оскаржує постанову № 32-Ф від 16.08.2019 року прийняту т.в.о. начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Магдюком О.О. При цьому, позивачу було відомо про протиправність, на його думку, дій (бездіяльності) відповідача. Так, зокрема, 17.05.2019 року відносно ОСОБА_1 головним спеціалістом сектору по проведенню перевірок управління державного-архітектурного контролю Житомирської міської ради Зайцевим С.С. складено припис № 213/19, який ОСОБА_1 отримала 17.05.2019 (а.с. 36), який не був оскаржений. 27.05.2019 року відносно ОСОБА_1 складено постанову № 14-Ф по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано ОСОБА_1 винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП та накладено на ОСОБА_1 штраф у сумі 4250 грн. (а.с. 10). Вказаний штраф був сплачений позивачем, що підтверджується квитанцією (а.с. 14).

02.08.2019 року головним спеціалістом сектору по проведенню перевірок управління державного-архітектурного контролю Житомирської міської ради Карнаух А.С. складено АКТ № 92 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (а.с. 37-46). У акті зазначено, що ОСОБА_1 з актом ознайомлена, від підпису відмовилась.

02.08.2019 року головним спеціалістом сектору по проведенню перевірок управління державного-архітектурного контролю Житомирської міської ради Зайцевим С.С. складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що ОСОБА_1 від підпису відмовилась (а.с. 47-48)

02.08.2019 головним спеціалістом сектору по проведенню перевірок управління державного-архітектурного контролю Житомирської міської ради Зайцевим С.С. складено припис №51/19 в якому зазначено, що ОСОБА_1 з приписом ознайомлена, від підпису відмовилась (а.с. 16).

16.08.2019 року т.в.о. начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Магдюком О.О. винесено постанову № 32-Ф по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено на ОСОБА_1 штраф у сумі 5100 грн. зі змісту вказаної постанови вбачається, що вона надіслана поштою відправленням за № 147 від 16.08.2019 та отримана 19.08.2019 (а.с. 51), що також підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 53).

Зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що позивачу роз`яснено порядок її оскарження, а саме: постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення у вищестоящий орган або до суду з урахуванням положень статей 287-289 КУпАП.

З матеріалів справи також вбачається, що ОСОБА_1 23.08.2019 року звернулась до Управління державного архітектурно-будівельного контролю із зверненням про скасування постанови № 32-ф від 16.08.2019 (а.с. 81).

Листом від 27.09.2019 за № 3-3/1375/19 ОСОБА_1 надано відповідь та роз`яснено порядок оскарження (а.с. 83).

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що до суду з позовом ОСОБА_1 звернулась 04.10.2019 року. Однак, вказаний позов був залишений без руху, а ухвалою суду від 28.12.2019 повернутий у зв`язку з не усуненням недоліків позивачем (а.с. 86).

Повторно до суду з позовом ОСОБА_1 звернулась лише 13.01.2020 року, тобто майже через п`ять місяців з дати винесення оскаржуваної постанови.

Відповідно до приписів статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України цей строк обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою та третьою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

При цьому, суд зазначає, що в силу закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджується належними доказами.

Разом із позовною заявою позивачем подано клопотання про поновлення терміну оскарження в якому зазначено, що строк пропущено з поважних причин, тому має бути поновлений.

Представником відповідача до суду було подано клопотання про застосування строків позовної давності, оскільки наведені позивачем в клопотанні про поновлення пропущеного строку доводи не можуть бути підтвердженням поважності причин пропуску звернення до суду.

У справах з приводу оскарження рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби позовна заява подається у десятиденний строк (10 календарних днів) з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

У визначенні моменту і виникнення права на позов мають значення дві обставини: об`єктивна - наявність факту порушеного права, суб`єктивна - особа дізналася або повинна була дізнатись про факт порушення права. З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу строку звернення до адміністративного суду може бути пов`язаний із різними юридичними фактами та їх оцінкою.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постановах від 13.03.2019 у справі N 920/149/18, від 08.10.2019 у справі N 440/1290/19.

Так, з аналізу норм Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява подана з пропущенням строків встановлених КАС України. Слід також зазначити, що обставини викладені позивачем у клопотанні про поновлення строку звернення до суду з позовом не можна вважати поважними причинами пропуску строку звернення, а тому заява позивача про поновлення терміну оскарження задоволенню не підлягає.

Згідно із приписами пункту 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами 3 та 4 статті 123 цього Кодексу.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позов слід залишити без розгляду у зв`язку з пропуском строків звернення до суду.

Керуючись статтями 121-123, 180, 248, 256, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку оскарження постанови.

Позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України, із урахуванням положень пункту 15.5 Перехідних положень (Розділу VII) Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Ю. І. Драч