Справа № 580/1402/23
Суддя: Петро ПАЛАМАР
Дата ухвалення: 2023-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2023 року справа № 580/1402/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Паламаря П.Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом приватного акціонерного товариства «Лебединський насіннєвий завод» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

ПрАТ «Лебединський насіннєвий завод» (20635, Черкаська область, Шполянський район, с. Лебедин, вул. Заводська, 17) (далі - позивач) звернулося до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (02068, м. Київ, вул. Кошиця, 3) (далі відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 25.01.2023 №180/ж10/31-00-04-02-01, яким зменшено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, по декларації за квітень 2022 року (реєстраційний номер у контролюючому органі , дата реєстрації 10.08.2022) на суму 450 400,00 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення, яким позивачу зменшено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, по декларації за квітень 2022 року на суму 450400,00 грн, є протиправним та прийнятими без законних підстав, тому підлягає скасуванню. Вказує, що за діючою редакцією абзацу 3 підпункт 69.1 пункту 69 Підрозділу 10 Розділу XX Податкового кодексу України граничним строком реєстрації податкових накладних за період з 01.02.2022 по 31.05.2022 є 15 липня 2022 року.

Позивач зазначив, що вказані в акті перевірки від 20.09.2022 № 643/Ж5/31-00-04-02-01/00388932 джерела податкової інформації не можуть бути підставами для висновків про завищення позивачем податкового кредиту, завищення сум від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступних звітних (податкових) періодів, за податковими накладними ФОП ОСОБА_1 від 25.04.2022 № 15, ТОВ «СМГ-21» від 30.04.2022 № № 7 - 1, оскільки зміст акта перевірки та рішення про результати розгляду скарги від 17.01.2023 №1329/6/99-00-06-01-02-06 містять суперечливі та взаємовиключні умовиводи, що спотворюють висновки акту. Так, актом перевірки визнається той факт, що зазначені вище податкові накладні є зареєстрованими 15.07.2022, тобто своєчасно і датою направлення їх на реєстрацію, незалежно від рішень комісій про реєстрацію такої податкової накладної. За змістом акту перевірки зазначено, що датою реєстрації вказаних податкових накладних є 15.07.2022, а статус в ЄРПН - зареєстровано за рішенням комісії. Позивач наголошує, що можливість реєстрації податкових накладних у період воєнного стану, у т.ч. періодом складання (виписки) лютий - травень 2022 року, з`явилась у платників податків лише після 27.05.2022. До цього періоду функціонування ЄРПН та доступ до нього було зупинено ДПС України. Таким чином, стверджує позивач, контрагенти позивача - ТОВ «СМГ 21» та ФОП ОСОБА_1 вважаються такими, що виконали податковий обов`язок і мають звільнятись від відповідальності за несвоєчасне виконання податкових обов`язків, при умові реєстрації ними податкових накладних за період з 01.02.2022 по 31.05.2022 не пізніше 15.07.2022, причому, такі податкові накладні вважатимуться зареєстрованими своєчасно.

При цьому, позивач вказує, що згідно із витягом з ЄРПН №2048227 податкові накладні ТОВ «СМГ 21» від 30.04.2022 №№ 1-7 та податкова накладна ФОП ОСОБА_1 від 25.04.2022 № 15, внесені постачальниками до ЄРПН 15.07.2022, тобто своєчасно та із дотриманням строків реєстрації. Водночас, зазначений витяг не містить даних про те, що датами реєстрації таких податкових накладних є 29.07.2022, 01.08.2022 та 02.08.2022 (рішення комісій, зазначених у рішення ДПС України про результати розгляду скарги). Отже, вказує позивач, так як вказані податкові накладні внесені постачальниками до ЄРПН 15.07.2022, тобто своєчасно та із дотриманням строків реєстрації, то позивач правомірно включив суму ПДВ в розмірі 450 400 грн, зазначену у них, до складу податкового кредиту у декларації за квітень 2022 року.

Крім того, позивач вказує, що не має нести відповідальність за неоднозначне трактування контролюючим органом норм п. 198.6 ст. 198, пп. 69.1 п. 69 Підрозділу 10 Розділу XX ПК України, через те, що законодавцем не врегульовано у податковому кодексі тлумачення термінів строк, термін і перебіг та закінчення строку, а також за те, що державними органами обмежено функціонування ЄРПН у період воєнного стану та створено перешкоди у виконанні платниками податкових обов`язків із реєстрації податкових накладних.

Також зазначив, що притягнення позивача до відповідальності через нереєстрацію податкових накладних платниками податків-постачальниками суперечить принципу індивідуальної податкової відповідальності. Позивачу невідомо, чи мало ТОВ «СМГ-21» та ФОП ОСОБА_1 можливість виконувати податкові обов`язки, в контексті положень п.п. 69.1 та 69.11 Підрозділу 10 Розділу XX ПК України, та чи перебували і перебувають такі суб`єкти господарювання на спрощеній системі оподаткування платниками єдиного податку 3-ї групи зі ставкою 2%, що безпосередньо впливає на обчислення початку перебігу строку та спливу граничного строку для реєстрації податкових накладних такими контрагентами, а отже саме від цих обставин залежить питання, чи допущено цими платниками податків порушення таких строків. Поряд з цим, події, які відбулись з вини контрагентів та які могли призвели до порушення граничних строків реєстрації податкових накладних, виключають юридичну відповідальність позивача за ст. 112 ПК України, а тому не можуть впливати на правомірність віднесення ним до складу податкового кредиту сум ПДВ на зареєстрованими податковими накладними ТОВ «СМГ-21» та ФОП ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 06.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

27.03.2023 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому вказав, що під час камеральної перевірки встановлено неправомірне віднесення позивачем до складу податкового кредиту податкових накладних з порушенням реєстрації по декларації за квітень 2022 року на загальну суму ПДВ 450 400,00 грн, які мали статус «реєстрацію зупинено» та зареєстровані за рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН в іншому податковому періоді, а саме: податкова накладна від 25.04.2022 № 15 по ФОП ОСОБА_1 на суму ПДВ 10 154,49 грн, яка зареєстрована рішенням комісії 02.08.2022 за №7150645/; податкова накладна від 30.04.2022 № 7 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 1 016,39 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 01.08.2022 за № 7137536/38009223; податкова накладна від 30.04.2022 № 6 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 4 995,13 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 01.08.2022 за № 7137565/38009223; податкова накладна від 30.04.2022 № 5 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 29 840,40 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 29.07.2022 за № 7135681/38009223; податкова накладна від 30.04.2022 № 4 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 96 318,00 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 01.08.2022 за № 7137588/38009223; податкова накладна від 30.04.2022 № 3 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 141 046,20 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 29.07.2022 за № 7135630/38009223; податкова накладна від 30.04.2022 № 2 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 52 272,61 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 29.07.2022 за № 7135700/38009223; податкова накладна від 30.04.2022 № 1 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 114 757,20 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 29.07.2022 за № 7135638/38009223.

Відповідач вказує, що чинним законодавством визначено, що платники податків мали право сформувати податковий кредит за податкові періоди лютий, березень, квітень, травень 2022 року за операціями з придбання, товарів/послуг, за якими в ЄРПН постачальниками не зареєстровано податкові накладки та/або розрахунки коригування до них, платники податку на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, за умови приведення у відповідність податковий кредит, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в ЄРПН не пізніше 15 липня 2022 року.

Зазначає, що відповідно до пункту 19 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема, прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування. У зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні позову.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, повно, всебічно, об`єктивно дослідивши надані у справі докази, надавши їм юридичну оцінку, суд встановив таке.

Приватне акціонерне товариство «Лебединський насіннєвий завод» є юридичною особою з 04.11.1994, про що включені відповідні відомості до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ідентифікаційний код - 00388932.

Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 та у порядку ст. 76, п.п. 69.2 п. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за квітень 2022 року ПрАТ «Лебединський насіннєвий завод».

За результатами перевірки складено акт перевірки від 20.09.2022 № 643/Ж5/31-00-04-02- 01/00388932, яким встановлено порушення позивачем п. 198.6 ст. 198, пп. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, а саме: завищення суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (р. 19) на суму ПДВ 51 977 177 грн. в декларації з податку на додану вартість за звітний період квітень 2022 року (від 10.08.2022 № ), що призвело до завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р. 21) на суму ПДВ 51 977 177 грн в декларації з податку на додану вартість за звітний період квітень 2022 року (від 10.08.2022 № ).

На підставі зазначеного акта перевірки відповідач прийняв податкове повідомлення-рішення від 02.11.2022 № 813/ж-10/31-00-04-02-01, яким позивачу зменшено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, по декларації за квітень 2022 року на суму 51 977 177,0 грн.

Не погоджуючись із вказаним податковим повідомленням-рішенням відповідача від 02.11.2022 № 813/ж-10/31-00-04-02-01, позивач подав скаргу до ДПС України.

Рішенням ДПС України від 17.01.2023 № 1329/6/99-00-06-01-02-06 скаргу позивача задоволено частково, податкове повідомлення-рішення відповідача від 02.11.2022 № 813/ж-10/31-00-04-02-01 скасовано в сумі 51 526 776,0 грн. та залишено в силі на 450 400,0 грн.

На підставі висновків акта перевірки, з урахуванням рішення ДПС від 17.01.2023 № 1329/6/99-00-06-01-02-06, відповідач виніс податкове повідомлення-рішення від 25.01.2023 № 180/ж10/31-00-04-02-01, яким зменшив позивачу суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в розмірі 450 400,00 грн.

Не погоджуючись з оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з такого.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків і зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - ПК України).

Перевіряючи правильність проведення відповідачем перевірки слід зазначити, що вона проведена відповідно до вимог п. 75.1 ст. 75 ПК України, згідно якого органи державної податкової служби мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу. Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Пунктом 198.6 статті 198 ПК України встановлено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 365 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних (абз. 5 п. 198.6 ст. 198 ПК України).

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу перебіг строків, зазначених у цьому пункті, переривається на період зупинення реєстрації таких податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (абз. 9 п. 198.6 ст. 198 ПК України).

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підпунктом 14.1.36 п. 14.1 ст. 14 ПК України господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

Згідно із пп. 14.1.181 цієї ж статті податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Тобто, підставами для формування податкового кредиту є наявність належним чином оформленої та зареєстрованої податкової накладної, митної декларації, заяви зі скаргою на постачальника, поданої відповідно до п. 201.10 ст. 201 Кодексу, бухгалтерської довідки, складеної відповідно до п. 198.5 ст. 198 Кодексу, або інших документів, передбачених п. 201.11 ст. 201 Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави зробити висновок, що у Податковому кодексі України передбачено підставу для формування податкового кредиту, а саме наявність складеної та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, податкової накладної.

Відтак, право на нарахування податкового кредиту виникає незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Крім цього, порядок визначення суми податку, що підлягає відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків врегульовано ст. 200 Податкового кодексу України.

Пунктом 200.1 ст. 200 ПК України встановлено, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Відповідно до п. 200.4 ст. 200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.

Не підлягає бюджетному відшкодуванню сума від`ємного значення, до розрахунку якої включено суми податку, сплачені отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам товарів/послуг, які використані або будуть використані в операціях з першого постачання житла (об`єктів житлової нерухомості), неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості. Суми такого від`ємного значення зараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду до її повного погашення податковими зобов`язаннями;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Пунктом 200.7 ст. 200 ПК України визначено, що платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

До податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання) платником податків додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування та оригінали митних декларацій. У разі якщо митне оформлення товарів, вивезених за межі митної території України, здійснювалося з використанням електронної митної декларації, така електронна митна декларація надається контролюючим органом за місцем митного оформлення контролюючому органу за місцем обліку такого платника податків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації кваліфікованого електронного підпису відповідно до закону (п. 200.8 ст. 200 ПК України).

Форма заяви про відшкодування та форма розрахунку суми бюджетного відшкодування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики (п. 200.9 ст. 200 ПК України).

За приписами п. 200.10 ст. 200 ПК України у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання). Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до п. 200.14 ст. 200 ПК України, якщо за результатами камеральної або документальної перевірки, контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган:

б) у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування;

в) у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.

Пунктом 201.16. ст. 201 ПК України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначає Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 № 341) (далі Порядок № 1246).

Податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування (п. 5 Порядку № 1246).

Спірним у цій справі є питання строку реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначених вище податкових накладних.

Так, виходячи зі змісту порушень, за наслідками яких відповідач прийняв оскаржуване у справі рішення, враховуючи реєстрацію окремих податкових накладних контрагентів позивача, які направлені на реєстрацію 15.07.2022, за рішеннями комісій податкових органів в іншому періоді - у серпні 2022 року, на думку відповідача, позивач мав право включити суми ПДВ за такими податковими накладними до складу податкового кредиту податкових періодів, починаючи із серпня 2022 року, а саме: податкова накладна від 25.04.2022 №15 по ФОП ОСОБА_1 на суму ПДВ 10 154,49 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 02.08.2022 за № 7150645/; податкова накладна від 30.04.2022 № 7 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 1 016,39 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 01.08.2022 за № 7137536/38009223; податкова накладна від 30.04.2022 № 6 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 4 995,13 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 01.08.2022 за № 7137565/38009223; податкова накладна від 30.04.2022 № 5 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 29 840,40 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 29.07.2022 за № 7135681/38009223; податкова накладна від 30.04.2022 № 4 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 96 318,00 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 01.08.2022 за № 7137588/38009223; податкова накладна від 30.04.2022 № 3 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 141 046,20 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 29.07.2022 за № 7135630/38009223; податкова накладна від 30.04.2022 № 2 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 52 272,61 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 29.07.2022 за № 7135700/38009223; податкова накладна від 30.04.2022 № 1 по ТОВ «СМГ-21» на суму ПДВ 114 757,20 грн, яка зареєстрована за рішенням комісії 29.07.2022 за № 7135638/38009223.

Натомість, на думку позивача, датою реєстрації зазначених податкових накладних ФОП ОСОБА_1 від 25.04.2022 № 15 та ТОВ «СМГ-21» від 30.04.2022 №№ 1-7 є дата направлення їх на реєстрацію - 15.07.2022, відтак вони зареєстровані своєчасно, незалежно від рішень комісій про реєстрацію такої податкової накладної.

З приводу наведеного суд зазначає наступне.

Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами (пункт 14.1.60 ст. 14 ПК України).

Як було зазначено вище, відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені строки скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в ЄРПН.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

-для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

-для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно).

Законом України від 12.05.2022 №2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» (далі Закон №2260-ІХ) внесено зміни до Податкового кодексу України, зокрема, абзацом 6 пункту 69.2 статті 69 підрозділу 10 розділу XX ПКУ визначено, що камеральні податкові перевірки податкових декларацій з податку на додану вартість та уточнюючих розрахунків до них за звітні податкові періоди: лютий, березень, квітень, травень 2022 року - розпочинаються на наступний день після 20 липня 2022 року та завершуються не пізніше 20 вересня 2022 року.

Вказаний Закон №2260-ІХ набрав чинності 27.05.2022.

З урахуванням внесених змін до Податкового кодексу України відповідач мав право на проведення камеральної перевірки даних, зазначених у податковій декларації позивача за квітень 2022 року за відсутності будь-якого наказу керівника податкового органу та без згоди платника податку.

У відповідності до пункту 69.1 підрозділу 10 розділу XX ПКУ (в редакції Закону №2260-ІХ) у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Платники податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня відновлення можливості платника податків, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, передбачених цим Кодексом, за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків.

Абзацом 3 п. 69.1 статті 69 підрозділу 10 розділу XX ПКУ визначено, що платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо:

реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.

У силу положень п. 32-2 підрозділу 2 розділу XX ПК України тимчасово, за податкові періоди лютий, березень, квітень, травень 2022 року за операціями з придбання товарів/послуг, за якими в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальниками не зареєстровано податкові накладні та/або розрахунки коригування до них, платники податку включають до складу податкового кредиту звітного (податкового) періоду суми податку на додану вартість, сплачені (нараховані) у складі вартості придбаних товарів/послуг, на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, складених (отриманих) платником податку за операціями з придбання товарів/послуг відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».

З аналізу наведених норм Податкового кодексу України слідує висновок, що платники податку продавці товару, поділяються на три категорії:

-які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки;

-в яких відновилась можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки;

-в яких відсутня можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки.

У залежності від того, до якої категорії віднесено платника податку, Податковий кодекс України встановлює їм можливість без притягнення до відповідальності виконати свій обов`язок по реєстрації податкових накладних:

-до 15 липня 2022 року, які мають можливість;

-протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей в яких відновилась можливість;

-протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні в яких відсутня можливість.

Так, відповідно до п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Датою та часом надання ПН/РК в електронному вигляді до податкового органу є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Згідно з п. 19 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання, зокрема, події прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Пунктом 12 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за № 1245/34216, (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), визначено, що рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.

Таким чином, після прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування в ЄРПН, податкова накладна/розрахунок коригування до податкової накладної реєструється в ЄРПН тією датою, за якою податкова накладна/розрахунок коригування до податкової накладної було надіслано до ДПС з метою реєстрації в ЄРПН, що зафіксовано у квитанції.

Згідно із витягом з ЄРПН № 2048227 на запит від 31.01.2023 № 2048227, який міститься в матеріалах справи, податкова накладна ФОП ОСОБА_1 від 25.04.2022 № 15 та податкові накладні ТОВ «СМГ 21» від 30.04.2022 № 7, від 30.04.2022 № 6, від 30.04.2022 № 5, від 30.04.2022 № 4, від 30.04.2022 № 3, від 30.04.2022 № 2, від 30.04.2022 № 1 внесені постачальниками до ЄРПН 15.07.2022, тобто своєчасно та із дотриманням строків реєстрації.

Таким чином, суд констатує своєчасне (з дотриманням граничного строку), направлення зазначеними вище контрагентами позивача вказаних податкових накладних для їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, фактично в матеріалах справи наявні докази того, що позивач правомірно відніс до складу податкового кредиту у декларації за квітень 2022 року на загальну суму ПДВ 450 400,00 грн. по податкових накладних, які були зареєстровані за рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

За усталеною практикою Верховного Суду (постанови від 23 липня 2019 року у справі №620/3609/18, від 14 серпня 2018 року у справі №803/1583/17, від 30 січня 2018 року у справі № 815/2745/17, №816/390/17 від 2 липня 2019 року у справі № 2340/3802/18, від 20 серпня 2019 року у справі № 1640/3125/18) вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності.

Варто також відзначити, що дана категорія спорів була предметом неодноразового розгляду судом касаційної інстанції. Зокрема, у постановах від 15 липня 2021 року по справі №640/12237/19, від 12 липня 2019 року по справі №0940/1600/18 Верховний Суд, за результатами системного аналізу норм матеріального права, дійшов висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.

В силу вимог частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Крім того, відповідно до абз. 8 п. 69.1 підрозділу 10 розділу XX ПКУ (в редакції Закону №2260-ІХ) порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

06.09.2022 набрав чинності наказ Міністерства фінансів України від 29.07.2022 за № 225, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 25.08.2022 за № 967/38303 Про затвердження Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, та переліків документів на підтвердження (далі - Порядок).

Зазначений Порядок визначає процедуру підтвердження платниками податків можливості чи неможливості до припинення або скасування воєнного стану на території України своєчасного виконання податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у т. ч. звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 ПКУ, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо.

З метою підтвердження можливості чи неможливості виконання податкового обов`язку платникам податків передбачено подання до 30 вересня заяву та підтверджуючі документи.

З огляду на викладене вище, право платника податку покупця товарів на віднесення сум ПДВ до податкового кредиту за відсутності зареєстрованих в Реєстрі податкових накладних, поставлено в залежність від того, до якої з вищезазначених категорій віднесено його контрагента-продавця і лише після цього можливо визначити кінцеві часові межі реєстрації податкових накладних.

Суд звертає увагу, що відповідач в акті перевірки не досліджував питання наявності чи відсутності у контрагентів позивача, зокрема, ФОП ОСОБА_1 та ТОВ «СМГ-21» можливості своєчасно виконувати податкові обов`язки.

Якщо така можливість взагалі відсутня, то строк реєстрації податкових накладних не настав, оскільки закінчується протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану.

Також акт перевірки не містить відомостей про притягнення вказаного контрагента до відповідальності за відсутність чи несвоєчасну реєстрацію податкових накладних.

Натомість в акті перевірки здійснено виключно посилання на загальні норми Податкового кодексу України, які дають право платнику податку на відображення у складі податкової декларації податкового кредиту за податковими накладними, які зареєстровані в Реєстрі, без урахування наведених положень, які встановлюють особливості правового регулювання даного питання на період воєнного стану.

Як наслідок, позивач, який у податковій декларації з ПДВ за квітень 2022 року відобразив суму податкового кредиту не повинен нести відповідальність за дотримання податкової дисципліни своїми контрагентами ФОП ОСОБА_1 та ТОВ «СМГ-21».

Позивач вважається таким, що правомірно використав своє право на податковий кредит до встановлення наявності чи відсутності у контрагентів позивача ФОП ОСОБА_1 та ТОВ «СМГ-21» можливості своєчасно виконувати податкові обов`язки.

Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З урахуванням встановлених фактичних обставин справи та норм чинного законодавства суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів правомірності оскарженого податкового повідомлення-рішення, що є підставою для його скасування, тому позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Частиною першою статті 139 КАС України встановлено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України понесені позивачем судові витрати слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 72, 76, 90, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 25.01.2023 №180/ж10/31-00-04-02-01, яким зменшено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, по декларації за квітень 2022 року (реєстраційний номер у контролюючому органі , дата реєстрації 10.08.2022) на суму 450 400,00 грн.

Стягнути з Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків () на користь приватного акціонерного товариства «Лебединський насіннєвий завод» () судові витрати зі сплати судового збору у сумі 6756 (шість тисяч сімсот п`ятдесят шість) гривень 00 копійок.

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Петро ПАЛАМАР