Справа № 160/18271/22
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіПрудника С.В.
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради до Північно-Східного офісу Держаудитслужби, третя особа - фізична особи-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі,-
14.11.2022 року Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради через систему Електронний суд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду подано позовну заяву до Північно-Східного офісу Держаудитслужби, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області (код ЄДРПОУ ВП: 41127015) від 02.11.2022 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-01-11-001584-а.
Означені позовні вимоги вмотивовані тим, що відповідачем було проведено моніторинг процедури закупівлі UА-2022-01-11-001584-а за відсутності на те правових підстав та з порушенням порядку, визначеного чинним законодавством України, а висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-01-11-001584-а від 02.11.2022 року є незаконним, таким, що ґрунтується виключно на суб`єктивних та таких, що не відповідають дійсності висновках посадової особи контролюючого органу, а зміст зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) у сфері публічних закупівель, яке міститься у висновку є неконкретизованим і не відповідає вимогам чинного законодавства України, через що наявні правові підстави для визнання судом висновку протравним та його скасування.
Північно-Східним офісом Держаудитслужби до суду подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечив щодо задоволення позовних вимог. Обґрунтовуючи свою правову позицію відповідач зазначив наступне. Оскаржуваний висновок про результати моніторингу закупівлі складений з повним дотриманням вимог Закону України «Про публічні закупівлі» при проведенні такого моніторингу, а викладена у оскаржуваному висновку позиція контролюючого органу щодо виявлених порушень, є обґрунтованою та такою, що відповідає нормам законодавства.
Третя особа: фізична особи-підприємець ОСОБА_1 не скористався правом на подання пояснень і не повідомив причин їх неподання.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.11.2022 року зазначена вище справа розподілена та 15.11.2022 року передана судді Пруднику С.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.11.2022 року вказану позовну заяву було залишено без руху через невідповідність вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України.
У встановлений ухвалою суду від 21.11.2022 року строк позивач усунув недоліки адміністративного позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.12.2022 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд за правилами спрощеного провадження без виклику учасників справи.
У судове засідання 19.04.2023 року сторони не прибули.
Слід зазначити, що за приписами ч. 2 ст. 205 КАС України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; необхідність витребування нових доказів, у випадку, коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їхні представники.
В свою ж чергу, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 205 КАС України).
Частина 4 статті 229 КАС України передбачає, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки (п. 1 ч. 3 ст. 205 КАС України).
Відповідно до ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи вищезазначене та відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалив розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними матеріалами.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що у період з 27.10.2022 року. по 02.11.2022 року Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області було проведено моніторинг закупівлі UA-2022-01-11-001584-a, найменування замовника: Департамент гуманітарної політики Дніпровської міської ради, предмет закупівлі - «Ігровий комплекс з гіркою та драбиною, 527615 UAH, 37535200-9, ДК021, 2, штуки Павільйон «Стандарт», 527615 UAH, 37535200-9, ДК021, 2, штуки Ігровий будинок «Квіточка», 527615 UAH, 37535200-9, ДК021, 4, штуки Ігровий елемент «Літак», 527615 UAH, 37535200-9,ДК021, 2, штуки Ігровий елемент «Ящик для іграшок», 527615 UAH, 37535200-9, ДК021, 7, штуки Ігрове обладнання «Лісовий дзвіночок», 527615 UAH, 37535200-9, ДК021, 2, штуки Ігровий будинок «Природа», 527615 UAH, 37535200-9, ДК021, 2, штуки», за результатами якої складено та оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-01-11-001584-a від 02.11.2022 року.
Відповідно до пункту II Констатуючої частини висновку за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону встановлено порушення вимог частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 Закону. За результатами аналізу питань: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації щодо закупівлі, правильності заповнення форм документів, що оприлюднюються відповідно до Закону, розгляду тендерних пропозицій, визначення переможця, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору - порушень не установлено.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області зобов`язало Позивача здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Позивач вважаючи, що відповідачем було проведено моніторинг процедури закупівлі UА-2022-01-11-001584-а за відсутності на те правових підстав та з порушенням порядку, визначеного чинним законодавством України, а висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-01-11-001584-а від 02.11.2022 року незаконним, таким, що ґрунтується виключно на суб`єктивних та таких, що не відповідають дійсності висновках посадової особи контролюючого органу, звернувся до суду із даною позовною заявою.
Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, дослідивши надані позивачем та відповідачем докази, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до статті 6 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
Частиною другою статті 19 Конституції України закріплено обов`язок органів підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Компетенцію Держаудитслужби та її міжрегіональних територіальних органів визначено статтею 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 року № 2939-ХІІ (далі - Закон № 2939) пунктами 3, 4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року № 43 (далі - Положення № 43).
Пунктом 7 Положення № 43 встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Так, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 06.04.2016 № 266 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби» утворено з 1 листопада 2016 року, зокрема, юридичну особу публічного права - міжрегіональний територіальний орган Державної аудиторської служби України, а саме - Північно-східний офіс Держаудитслужби (м. Харків), шляхом реорганізації Державних фінансових інспекцій в Харківській, Луганській, Полтавській та Сумській областях.
Наказом Державної аудиторської служби України від 02.06.2016 № 23 затверджено Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, де визначені повноваження органу державного фінансового контролю.
Згодом, наказом Державної аудиторської служби України від 27.08.2020 № 242 внесено зміни до положень про офіси Держаудитслужи, зокрема, пункт 1 доповнено абзацом такого змісту:
«На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників».
Наказом Північно-східного офісу Держаудитслужби від 25.08.2016 року № 2, затверджено Положення про Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області (далі - Положення) яким визначено, що Управління - є структурним підрозділом Північно-східного офісу Держаудитслужби.
Відповідно до пункту 3 Положення основним завданням Управління є реалізація повноважень Північно-східного офісу Держаудитслужби на території Луганської області.
Проте, відповідно до наказу Північно-східного офісу Держаудитслужби від 27.10.2020 року № 221 внесено зміни до наказу північно-східного офісу Держаудитслужби від 25.08.2016 № 2, в частині доповнення пункту 3 абзацом такого змісту:
«На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників».
Згідно наказу Північно-східного офісу Держаудитслужби від 17.12.2018 № 255 про внесення змін до положень про Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській, Полтавській, Сумській областях, начальник Управління приймає рішення про початок моніторингу закупівлі, про призначення перевірки закупівлі, про зупинення рішення органу державного фінансового контролю щодо початку моніторингу закупівлі, затверджує висновок моніторингу закупівлі.
Відповідно до статті 2 Закону № 2939, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Відповідно до частини другої статті 2 Закону № 2939 державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Згідно із статтею 5 Закону № 2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Закону № 922, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Законом № 922 визначено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України.
Таким чином, в Управлінні наявні повноваження на здійснення моніторингів закупівель за межами Луганської області, що підтверджено копію доручення Державної аудиторської служби України з додатком від 05.09.2022 року № 003100-18/6851-2022.
Судом установлено, що в наказі від 27.10.2022 року № 18-3 про початок моніторингу процедури закупівлі зазначена лише та підстава, яка чітко передбачена Законом № 922, а саме згідно із частиною 2 статті 8 Закону № 922 рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Виконуючи доручення Державної аудиторської служби України, Управління, здійснивши попередній аналіз інформації, оприлюдненої в електронній системі закупівель, самостійно виявив ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель за номером UА-2022-01-11-001584-а та розпочало моніторинг закупівлі. Вказані дії повною мірою відповідають положенням статті 8 Закону № 922.
Обов`язок з додаткового оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу інформації про реквізити листа, яким надано доручення чи взагалі інформації про його наявність статтею 8 Закону № 922 для Управління не встановлений.
Також слід зазначити, що Управлінням не обмежено право позивача на участь у процесі проведення моніторингу закупівлі (надання пояснень та обґрунтувань з питань, що були предметом моніторингу) оскільки відповідно до абзацу 2 частини 5 статті 8 Закону № 922 Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Дане право наявне в замовника та Управління жодним чином його не обмежувало.
Також, моніторингом відповідності тендерної документації вимогам Закону № 922 встановлено, що Замовник у тендерній документації саме Додаток 3 до тендерної документації, містить вимогу щодо надання переможцем процедури закупівлі підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктом 12 частини першої статті 17 Закону у вигляді довідки у довільній формі, що є порушенням вимог частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 Закону.
Суд звертає увагу, що за роз`ясненням Міністерства внутрішніх справ України відповідна інформація отримується у вигляді довідки виданої Департаментом інформатизації Міністерства внутрішніх справ України.
Відповідно до інформації МВС, зазначеної в листі від 31.07.2017 року № 16/1-2002, МВС України запроваджено можливість отримання відомостей стосовно наявності судимості в осіб - учасників процедур закупівлі та/або службової (посадової) особи учасника - за запитом фізичної особи в електронній формі за умови її ідентифікації з використанням електронного цифрового підпису через офіційний сайт МВС.
Чинне Положення про створення та функціонування Єдиного державного реєстру злочинів торгівлі людьми було затверджене Постановою Кабінету Міністрів України № 303 від 18 квітня 2012 року.
07 листопада 2015 року набрав чинності Закон України «Про Національну поліцію», яким було утворено новий правоохоронний орган, а Міністерство внутрішніх справ України втратило відповідні функції.
Тобто станом на сьогодні норми Постанови Кабінету Міністрів України від 18 квітня 2012 року № 303 є застарілими й потребують приведення у відповідність до положень нормативно-правових актів, які мають вищу юридичну силу.
Довідка МВС включає відомості щодо притягнення особи до кримінальної відповідальності чи засудження за будь-якими статтями Кримінального кодексу України, у тому числі статтю 149 «Торгівля людьми» та статтю 150 «Експлуатація дітей».
Отже, для отримання довідки МВС фізична особа або уповноважений нею в порядку, установленому законодавством, представник особисто подає запит у письмовій формі до Департаменту інформатизації МВС чи територіального сервісного центру МВС. Заявник під час подання запиту особисто пред`являє документ, що посвідчує його особу, та надає його копію.
Крім того, позивач вказує на те що відповідачем було порушено порядок оформлення Висновку та невідповідності його змісту вимогам чинного законодавства.
В свою чергу суд зазначає, що згідно 7 частиною статті 8 Закону № 922 передбачено, що у висновку обов`язкового зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості мають зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або 4 унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Отже, відповідно до положень частини сьомої статті 8 Закону № 922 та положень наказу № 552 Держаудитслужба склала висновок з описом тієї інформації, яку вимагають зазначені норми законодавства. Держаудитслужба, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку.
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель визначений статтею 8 Закону № 922.
Так, згідно з частиною шостою статті 8 Закону за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Зважаючи на наведене, висновок не може бути винесений з грубим порушенням цих нормативно-правових актів, як стверджує позивач, та з цих підстав бути визнаним неправомірним та незаконним.
Окрім цього, суд вважає, що висновок Управління слід брати до уваги повністю, враховуючи його мотивацію, обґрунтування та інші частини, що дає можливість з`ясувати суть порушень і можливі дії на їх виправлення, адже вимоги до опису факту порушення, його деталізації та зобов`язання щодо усунення виявленого порушення містяться у констатуючій частині форми висновку, як складової його змісту, що в контексті наведеного є єдиним цілим.
Також, згідно з нормами частини 8 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Проте, позивач за роз`ясненням щодо змісту висновку та його зобов`язань не звертався, а подав заперечення, що підтверджує саме його не погодження з інформацією про виявлені порушення, викладеною у висновку, а не із необхідністю конкретизувати заходи, які потрібно вчинити.
Враховуючи, що на стадії завершення моніторингу закупівлі усунення порушень, які полягають у неправильному складанні тендерної документації, фактично вже не передбачено, висновок конкретизовано наступним змістом: вжити заходів щодо недопущення таких порушень в подальшому.
Отже, Управлінням конкретизовано заходи, які мав вжити позивач за результатами розгляду висновку.
Окрім цього слід зазначити що вказані заходи (недопущення таких порушень в подальшому) не спонукають позивача до відміни торгів чи розірвання договору, що могло б вплинути на права чи обов`язки позивача та третьої особи (переможця торгів).
Суд зазначає, що відповідачем в оскаржуваному висновку вказано на необхідність здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та надано можливість самостійно та добровільно у разі погодження із виявленими порушеннями усунути їх, обравши такий дієвий спосіб, який максимально захищав би інтереси позивача. Та обставина, що висновок про результати моніторингу закупівлі не містить для позивача конкретного заходу, яких позивачу слід вжити для усунення виявлених порушень, не може бути підставою для визнання оскаржуваного висновку протиправним.
За наслідками розгляду справи, судом не встановлено протиправності доводів відповідача, викладених у висновку Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області (код ЄДРПОУ ВП: 41127015) від 02.11.2022 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-01-11-001584-а, або порушення процедури проведення моніторингу, а тому висновок є правомірним та таким, що не підлягає скасуванню.
Відповідно до ч. 1ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Позивач вмотивованих доводів на підтвердження позову не надав, натомість, відповідач виконав покладені на них ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язки, а саме довели правомірність рішення, чим спростував твердження позивача про порушення його прав та інтересів.
Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи вимоги законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.
Підстави для вирішення питання розподілу судових витрат згідно з ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні, з огляду на те, що позивачу відмовлено в задоволенні позову.
Керуючись ст. ст. 139, 242-243, 245-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні позовної заяви Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради до Північно-Східного офісу Держаудитслужби, третя особа - фізична особи-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі відмовити повністю.
Судові витрати стягненню не підлягають.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. В. Прудник