Справа № 200/1670/23
Суддя: Шинкарьова І.В.
Дата ухвалення: 2023-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 квітня 2023 року Справа №200/1670/23

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Шинкарьова І.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 (адреса АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (; місцезнаходження: 84122, Донецька область, м. Слов`янськ, площа Соборна, 3) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, в якому просила:

Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області щодо відмови в перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки ГУ МВС України в Донецькій області № 5349 лк від 13.03.2018 з 01.01.2016 до 01.12.2019 та різниці між перерахованим розміром пенсії за період з 01.01.2016 до 01.01.2017, щодо відмови в перерахунку розміру пенсії за оновленою довідкою Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Донецькій області» № 33/25-1945 від 18.08.2022, із обов`язковим включенням щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку з 01.12.2019 основного розміру його пенсії та її виплати за минулий час починаючи з 01.12.2019;

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки ГУ МВС України в Донецькій області № 5349 лк від 13.03.2018 з 01.01.2016, на підставі оновленої довідки Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Донецькій області» № 33/25-1945 від 18.08.2022, із обов`язковим включенням щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищення) та премії з 01.12.2019 та здійснити виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки ГУ МВС України в Донецькій області № 5349 лк від 13.03.2018 з 01.01.2017 до 01.12.2019 та різниці між перерахованим розміром пенсії за період з 01.01.2016 до 01.01.2017, а на підставі оновленої довідки Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Донецькій області» № 33/25-1945 від 18.08.2022, із обов`язковим включенням щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищення) та премії з 01.12.2019;

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області поновити та сплачувати пенсію ОСОБА_1 .

Відповідно до положень ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником), відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.160, 161, 172 цього Кодексу, належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд доходить висновку про те, що дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 161 КАС України з огляду на наступне.

За змістом п.4 ч.5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Як слідує з позовних вимог, позивач, крім іншого, просить визнати протиправними дії ГУ ПФУ в Донецькій області щодо відмови в перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки ГУ МВС України в Донецькій області № 5349 лк від 13.03.2018 з 01.01.2016 до 01.12.2019 та різниці між перерахованим розміром пенсії за період з 01.01.2016 до 01.01.2017 та зобов`язати ГУ ПФУ в Донецькій області здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки ГУ МВС України в Донецькій області № 5349 лк від 13.03.2018 з 01.01.2016, здійснити виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки ГУ МВС України в Донецькій області № 5349 лк від 13.03.2018 з 01.01.2017 до 01.12.2019 та різниці між перерахованим розміром пенсії за період з 01.01.2016 до 01.01.2017.

До матеріалів справи позивачем додано копію листа ГУ ПФУ в Донецькій області від 25.01.2019 №899/03-4, в якому також зазначено, що перерахунок пенсії проведено з 1 січня 2016 року враховуючи відповідні оклади за посадою, спеціальним званням, відсоткову надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за січень 2016 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» на підставі довідки про розмір і ротового забезпечення від 13.03.2018 № 5349 лк для перерахунку пенсії. Розмір премії визначається у середніх розмірах, що фактично виплачені за відповідною посадою (посадами) поліцейського за січень 2016 року.

Отже, позивачу необхідно надати докази відмови в перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки ГУ МВС України в Донецькій області № 5349 лк від 13.03.2018 з 01.01.2016.

Згідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

П.3 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із приписами ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" від 03.11.2022 № 2710-IX установлено з 01.01.2023 прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 2684,00 грн.

Зі змісту адміністративного позову та позовних вимог вбачається, що позивачем заявлено три позовних вимоги немайнового характеру, а саме питання правомірності: щодо відмови в перерахунку пенсії та виплати пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки ГУ МВС України в Донецькій області № 5349 лк від 13.03.2018; щодо відмови в перерахунку пенсії та виплати пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Донецькій області» № 33/25-1945 від 18.08.2022; щодо поновлення та виплати пенсії.

Позов до суду подано із застосуванням системи "Електронний суд", а отже ставка судового збору за звернення до суду з даним позовом становить 2576,64 грн. (858,88 грн. за кожну окрему вимогу немайнового характеру).

При цьому, разом з позовною заявою позивачем було надано докази сплати судового збору на загальну суму 1717,76 грн., тобто за дві вимоги немайнового характеру.

Отже, в порушення ч.3 ст.161 КАС України позивачем не надано доказів сплати судового збору в повному обсязі.

За таких обставин, позивачу необхідно надати докази сплати судового збору у розмірі 858,88 грн. за наступними реквізитами: отримувач коштів Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37967785, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA4005658, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа) та надання суду оригіналу документу про сплату судового збору у визначеному розмірі.

Згідно із ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абз.1 ч.2 ст. 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Законодавче обмеження строку оскарження рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову, апеляційної, касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 по справі № 804/958/17.

Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить суд, зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області здійснити перерахунок та виплату з 01.01.2016 та з 01.12.2019 недоотриманої пенсії за вислугою років на підставі оновлених довідок.

Суд зазначає, що Верховним Судом у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного, останньою у часі практикою, сформовано правові висновки у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 щодо строку звернення до адміністративного суду у спірних правовідносинах.

Так, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у вказаній постанові зазначає наступне:

"Верховний Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

В свою чергу, суддя наголошує на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву."

Слід зауважити, що правовідносини, з приводу яких позивач звернувся до суду, виникли, зокрема, з 01.01.2016, водночас з цим позовом позивач звернувся 19.04.2023, тобто з істотним пропуском строку, передбаченого ст. 122 КАС України.

Крім того, до позовної заяви були додані листи відповідача, отримані представником позивача протягом 2019-2022 років.

Заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску матеріали позову не містять.

Ч. 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 123 КАС України при цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно з ч. 9 ст. 44 КАС України, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Позивач звернувся до суду з позовною заявою через систему Електронний суд, при цьому доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копії позовної заяви з додатками до суду не надано.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копії позовної заяви з додатками.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись, статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 (адреса АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (; місцезнаходження: 84122, Донецька область, м. Слов`янськ, площа Соборна, 3) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, залишити без руху.

Встановити позивачу строк 10 днів з дня отримання ухвали на усунення недоліків шляхом надання суду:

доказів відмови позивачу в перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки ГУ МВС України в Донецькій області № 5349 лк від 13.03.2018 з 01.01.2016;

доказів сплати судового збору у розмірі 858,88 грн.;

заяви про поновлення пропущеного строку з обґрунтованими доказами на її підтвердження;

доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копії позовної заяви з додатками.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає та відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя І.В. Шинкарьова