Справа № 200/1116/23
Суддя: Загацька Т.В.
Дата ухвалення: 2023-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

26 квітня 2023 року Справа №200/1116/23

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Загацька Т.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (87517, Донецька область, м.Маріуполь, просп. Нахімова, буд.86, ) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати наказ №262 о/с від 13.06.2022 Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в частині звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 (0112629) - начальника сектору контролю за обігом зброї Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області, відповідно до розділу VII Закону України «Про Національну поліцію» п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби);

- зобов`язати Головне управління Національної поліції України в Донецькій області змінити формулювання причини звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 (0112629) - начальника сектору контролю за обігом зброї Краматорського районного управління поліції, шляхом внесення змін до наказу № 262 о/с від 13.06.2022 Головного управління Національної поліції в Донецькій області, а саме:

Відповідно до розділу VII Закону України «Про Національну поліцію» звільнити зі служби в поліції за п.7 ч.1 ст.77 (за власним бажанням) капітана поліції ОСОБА_1 (0112629) - начальника сектору контролю за обігом зброї Краматорського районного управління та вважати звільненим з 21.03.2022; Підстава: рапорти ОСОБА_1 від 21.03.2022;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Донецькій області (ідентифікаційний код юридичної особи 40109058) подати суду звіт про виконання судового рішення у даній справі.

Ухвалою суду від 20.03.2023 позовна заява була залишена без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду:

- уточненої позовної заяви, викладеної у формі окремого документа, яка відповідає вимогам ст.,ст. 160, 161 КАС України, в якій сформувати чіткі позовні вимоги в частині оскарження наказу Головного управління Національної поліції в Донецькій області № 262 о/с від 13.06.2022 відповідно до обраного способу захисту порушеного права;

- обґрунтувань та доказів щодо дотримання строку звернення до суду з даним позовом, а в разі пропущення позивачем строку звернення до суду - заяви про визнання причин пропуску строку звернення поважними з належними та допустимими письмовими доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду;

- доданих до позовної заяви доказів, засвідчених відповідно до вимог чинного законодавства у відповідності до кількості сторін у справі, належної якості.

На виконання вказаної ухвали представником позивача на адресу суду надано, зокрема, заяву про уточнення позовних вимог, згідно якої позивач просить:

- зобов`язати Головне управління Національної поліції України в Донецькій області змінити формулювання причини звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 (0112629) - начальника сектору контролю за обігом зброї Краматорського районного управління поліції, шляхом внесення змін до наказу № 262 о/с від 13.06.2022 Головного управління Національної поліції в Донецькій області, а саме:

Відповідно до розділу VII Закону України «Про Національну поліцію» звільнити зі служби в поліції за п.7 ч.1 ст.77 (за власним бажанням) капітана поліції ОСОБА_1 (0112629) - начальника сектору контролю за обігом зброї Краматорського районного управління та вважати звільненим з 21.03.2022; Підстава: рапорти ОСОБА_1 від 21.03.2022;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Донецькій області (ідентифікаційний код юридичної особи 40109058) подати суду звіт про виконання судового рішення у даній справі.

Також було надано заяву про поновлення припущенного з поважних причин строку звернення до суду. В обґрунтування заяви зазначено, що інспектором сектору кадрового забезпечення Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області Москаленко Г.М., засобом зв`язку «Telegram» на мобільний телефон ОСОБА_1 , було надіслано витяг з наказу про його звільнення зі служби в поліції № 136 о/с від 21.03.2022 відповідно до розділу VII Закону України «Про Національну поліцію» п. 6 ч. 1 ст.77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), з 21.03.2022, встановивши йому у березні 2022 року премію у розмірі 52,941%, причини та обґрунтованість вказаного рішення повідомлено останньому не було.

В подальшому у липні 2022 року засобом зв`язку «Telegram» на мобільний телефон ОСОБА_1 , було надіслано довідку в якій вказувався ще один витяг з наказу про звільнення зі служби в поліції № 262 о/с від 13.06.2022 відповідно до розділу VII Закону України «Про Національну поліцію» п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), з 13 червня 2022 року, без встановлення премії у червні місяці 2022 року, причини та обґрунтованість вказаного рішення повідомлено останньому також не було. Таким чином з вищезазначеним наказом про звільнення зі служби в поліції № 262 о/с від 13.06.2022 ОСОБА_1 ознайомлений не був та не отримував його.

У грудні 2022 року, після укладання договору про надання правової допомоги до Головного управління Національної поліції в Донецькій області було подано адвокатські запити в інтересах позивача - ОСОБА_1 , з метою отримання належним чином завірених копій службового розслідування, за результатами якого ОСОБА_1 звільнено з лав Національної поліції України та витягів з наказів про звільнення останнього.

На адвокатський запит отримано на електрону адресу лист від 05.01.2023 №10/55/01-2023 про розгляд запиту та копії запитуваних документів.

09.01.2023 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області була подана заява про внесення змін до наказу ГУНП в Донецькій області від 13.06.2022 № 262 о/с щодо підстав звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 (0112629) - начальника сектору контролю за обігом зброї Краматорського районного управління поліції, а саме відповідно до розділу VII Закону України «Про Національну поліцію» звільнити зі служби в поліції за п.7 ч. 1 ст.77 (за власним бажанням) капітана поліції ОСОБА_1 (0112629) - начальника сектору контролю за обігом зброї Краматорського районного управління. Підстава: рапорти Дорофеева В.М. від 21.03.2022.

На адвокатський запит отримано лист від 16.01.2023 №125/22/01-2023 про розгляд заяви і прийняте рішення, в якому зазначено, що підстави щодо внесення змін до наказу ГУНП в Донецькій області від 13.06.2022 №262 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 за власним бажанням на підставі рапортів від 21.03.2022 відсутні, почтове відправлення №587, яке відправлене 24.01.2023 та отримано 27.01.2023.

Вказано, що причини пропуску строку є поважними, оскільки були тривалі повітряні тривоги через ракетні чи інші збройні ураження всієї території України, що унеможливлювало вчинення процесуальних дій у строк, а через відсутність електрозабезпечення ускладнювало складання процесуальних документів (заяв та запитів до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, отримання відповідей від останніх, а в подальшому і складання позовної заяви щодо вчинення певних дій та подання її засобами поштового зв`язку до суду) у визначений законом строк. Вказані обставини виникали об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк та протягом строку, який пропущено.

Також представником позивача зазначено, що Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду в своїй постанові від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 дійшов висновку, що протягом дії воєнного стану суворе застосування судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами - може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду.

У зв`язку з наведеним, просив визнати зазначені причини пропуску строку подання позовної заяви в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, щодо внесення змін до наказу № 262 о/с від 13.06.2022, через повітряні тривоги, ракетні обстріли та відсутність електрозабезпечення, поважними, та поновити пропущений з поважних причин строк.

Розглядаючи заяву позивача про поновлення строку звернення до суду, суд виходить з наступного.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, яка була чинна на час звернення позивача до суду й ухвалення оскаржуваного судового рішення, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частин 1 та 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з положеннями частин 1-3 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 вказаної вище статті).

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс на інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

У справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

При цьому, суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами передбачено законом з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Суд зауважує, що за загальним правилом, перебіг строку на звернення до суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Пропуск відповідного строку на звернення до суду через байдужість до своїх прав або небажання скористатися цим правом не є поважною причиною пропуску строку та, відповідно, підставою для поновлення звернення до суду з адміністративним позовом.

Суд зазначає, що предметом даного позову є оскарження наказу ГУНП в Донецькій області № 262 о/с від 13.06.2022 в частині зазначення формулювання причин звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 (0112629) - начальника сектору контролю за обігом зброї Краматорського районного управління поліції, шляхом внесення змін до наказу № 262 о/с від 13.06.2022 Головного управління Національної поліції в Донецькій області.

Згідно з пунктом 17 частини 1 статті 4 КАС України публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Частиною 1 ст. 122 КАС встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Спірні правовідносини виникли у зв`язку зі звільненням позивача з публічної служби, отже в даному випадку застосовується визначений ч.5 ст. 122 КАС місячний строк звернення до суду.

Посилання представника позивача на обчислення строку звернення до суду з дати вручення йому копії наказу про звільнення суд вважає безпідставним, зважаючи на висновок Верховного Суду, викладений в постанові від 29 вересня 2021 року у справі № 420/334/19.

У цій постанові Верховний Суду зазначив , крім іншого, наступне:

57. Верховний Суд зауважує, що частиною другою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

58. Поняття особа повинна слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

59. Таким чином, доводи скаржника, що строк звернення до суду слід було обчислювати з дати вручення йому копії наказу про звільнення або видачі трудової книжки, а не з дати коли він дізнався або повинен був дізнатися про звільнення з роботи є безпідставними.

60. Тобто, вирішення питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду з адміністративним позовом не ставиться в залежність від порядку отримання наказів, а вирішується з огляду на факт, коли він дізнався або повинен був дізнатись про порушення такого права.

Як вказано позивачем у клопотанні про поновлення строку звернення до суду, у липні 2022 року засобом зв`язку «Telegram» на мобільний телефон ОСОБА_1 , було надіслано довідку, в якій вказувався витяг з наказу про звільнення зі служби в поліції № 262 о/с від 13.06.2022 відповідно до розділу VII Закону України «Про Національну поліцію» п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), з 13 червня 2022 року.

Отже, наведене дає суду підстави стверджувати, що з липня 2022 року позивачу було відомо про порушення його прав та притягнення до дисциплінарної відповідальності, а отже від липня 2022 року необхідно відраховувати сплив строку звернення до суду.

Разом з цим, позов про оскарження наказу ГУНП в Донецькій області № 262 о/с від 13.06.2022 позивачем направлено засобами поштового зв`язку до Донецького окружного адміністративного суду 02.03.2023, що підтверджується відомостями АТ «Укрпошта» на поштовому конверті, тобто через 7 місяців.

У грудні 2022 року, після укладання договору про надання правової допомоги до Головного управління Національної поліції в Донецькій області було подано адвокатські запити в інтересах позивача - ОСОБА_1 , з метою отримання належним чином завірених копій службового розслідування, за результатами якого ОСОБА_1 звільнено з лав Національної поліції України та витягів з наказів про звільнення останнього.

На адвокатський запит отримано на електрону адресу лист від 05.01.2023 №10/55/01-2023 про розгляд запиту та копії запитуваних документів.

Тобто на час звернення за правовою допомогою позивачу було достеменно відомо про те, що його звільнено зі служби в поліції.

При цьому ні в позовній заяві, ні в заяві про поновлення строку звернення до суду не зазначено жодних відомостей про обставини, які завадили позивачу дізнатися про порушення своїх прав внаслідок звільнення з публічної служби в період з липня 2022 року по січень 2023 року.

Крім того, перебування на службі в поліції передбачало вихід позивача на службу, виконання ним посадових обов`язків, щомісячне отримання грошового забезпечення тощо.

За умови сумлінного ставлення до виконання посадових обов`язків та виявлення зацікавленості щодо свого перебування на службі, про порушення своїх прав позивач повинен був дізнатися ще в липні 2022 року.

В будь-якому випадку, станом на 05.01.2023 року позивач був обізнаний про своє звільнення зі служби в поліції та отримав наказ про звільнення.

Навіть якщо виходити з того, що про порушення своїх прав позивач дізнався лише 05.01.2023 року, визначений ч. 5 ст. 122 КАС строк звернення до суду з цим позовом ним пропущений, оскільки до суду з цим позовом позивачем звернувся 02.03.2023 року.

Щодо посилання позивача на обставину запровадження на території України воєнного стану з 24 лютого 2022 року, то суд зазначає, що за усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.

Аналогічна правові висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 990/115/22.

Разом з тим, посилання позивача на довготривалі повітряні тривоги не можуть бути основною та поважною причиною для поновлення строку, оскільки довготривалі повітряні тривоги не мають постійного та довготривалого характеру. Більш того, тривоги оголошуються у різних регіонах України, та не носять постійного, безперервного характеру.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 10.03.2023 у справі №540/1285/22

Інших поважних та об`єктивних причин для поновлення строку на звернення до суду позивачем не зазначено, доказів на їх підтвердження не надано, тому суд дійшов висновку про неповажність наведених позивачем підстав для поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Суд вважає за необхідне зазначити, що рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08.2021 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС), яке набуло чинності 05.10.2021, яким, серед іншого, запроваджено функціонування підсистеми «Електронний суд», яка забезпечує обмін процесуальними документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, органами та установами системи правосуддя, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу.

Таким чином, за допомогою підсистеми «Електронний суд» позивач або його представник мали можливість подати до суду позовну заяву в електронному форматі з дотриманням встановленого п.5 ст.122 КАС України строку, тобто без відвідування суду, відділення поштового зв`язку або інших підприємств чи установ, однак цим правом не скористались.

Суд зауважує, що зволікання зі зверненням за правовою допомогою є виключною відповідальністю позивача та свідчить про невжиття ним реальних дій для своєчасного захисту свого права.

Наведене у сукупності дозволяє суду дійти висновку, що можливість звернення до суду з даним позовом, залежала виключно від волевиявлення самого позивача.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені ст.123 КАС.

Ч. 1 ст. 123 КАС визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До таких обставин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Ст. 44 КАС передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (п. п. 6, 7 ч. 5 цієї статті).

Наведеними положеннями КАС чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до суду.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Підстави пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання позовної заяви.

Згідно з ч. 5 ст. 45 КАС учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Водночас, обов`язок доведення обставин, з якими сторона пов`язує поважність причин пропуску строків звернення до суду, покладається на особу, яка звернулась до суду.

Позивачем не наведено поважних підстав, які б унеможливили звернення його до суду в межах встановленого строку. Обставини, на які посилається позивач, не свідчать про існування будь-яких об`єктивних перешкод у реалізації ним своїх прав на судовий захист з метою відновлення прав, свобод чи законних інтересів.

Враховуючи викладене, беручи до уваги обізнаність позивача з липня 2022 року та отримання копії спірного наказу з листом відповідача від 05.01.2023, про порушення його прав та дату звернення до суду у даній справі (02.03.2023), суд вважає що об`єктивно не підтвердується відсутність можливості у позивача в належний строк звернутись в суд з даним позовом.

Інші доводи, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до адміністративного суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивач суду не навів. Тому, причини пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом, суддя вважає неповажними.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу

Враховуючи що подана позивачем заява не усуває недоліків позовної заяви, залишеної без руху ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 20.03.2023, суд вважає за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (87517, Донецька область, м.Маріуполь, просп. Нахімова, буд.86, ) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачеві.

Керуючись частиною 2 статті 123, статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними причини пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом.

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (87517, Донецька область, м.Маріуполь, просп. Нахімова, буд.86, ) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили у строк та у порядку, що визначені статтями 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, і може бути оскаржена до Першого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Суддя Т.В.Загацька