Справа № 520/8126/23
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2023-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА
про відмову в залишенні позовної заяви без розгляду
26 квітня 2023 р. Справа № 520/8126/23
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:
До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати неправомірними дії військової частини НОМЕР_1 щодо невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період 2015 року по 2018 року, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 здійснити ОСОБА_1 виплату грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період 2015 року по 2018 року, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби;

- визнати неправомірними дії військової частини НОМЕР_1 щодо відмови у нарахуванні та виплаті ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 здійснити нарахування та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року, вважаючи базовий місяць січень 2008 року.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2023 відкрито провадження по справі відповідно до ст. 262 КАС України без виклику сторін в судове засідання та запропоновано відповідачу надати до суду відзив на позов у встановлений судом строк.

22.04.2023 року представником відповідача через підсистему "Електронний суд" надіслано до суду відзив на позов, в якому просив суд залишити адміністративний позов без розгляду відповідно до статті 240 КАС України у зв`язку з п`ятирічним пропуском строку звернення до суду.

В обґрунтування клопотання зазначено, що позивача звільнено з військової служби 19.01.2018. Правові висновки Верховного Суду (постанови від 29 вересня 2021 року (справа №160/8332/20), від 24 вересня 2020 року (справа №806/2883/17), від 13 січня 2020 року (справа №814/1007/16), від 11 липня 2019 року (справа №814/2789/16), від 1 грудня 2019 року (справа №823/726/16), що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком, не можуть бути застосовані у спірних правовідносинах, оскільки з 19.07.2022 року набули чинності зміни до статті 233 КЗпПУ, які відповідних положень не містять. Відповідно до частини 2 статті 233 КЗпПУ (в редакції від 19.07.2022), із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Оскільки позивач проходив публічну службу, а не працював за трудовим договором, в даному випадку підлягає застосуванню спеціальна норма - частина 5 статті 122 КАС України, відповідно до якої, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. Спір стосується нарахування та виплати частини грошового забезпечення, про що позивач повинен був знати з дати його отримання за відповідний період (19.01.2018), тоді як до суду звернувся через п`ять років, тобто поза межами місячного строку звернення, встановленого ч.5 ст. 122 КАС України.

Одночасно з цим представник відповідача зазначив, що строк звернення до суду з даним позовом слід обраховувати з 19.07.2022 року, тобто з моменту внесення змін до статті 233 КЗпПУ.

Дослідивши подане клопотання представника Військової частини НОМЕР_1 про залишення позову без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень частини 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 вказаної вище статті).

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Втім, положення статті 122 КАС України не містять норми, які б врегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці (грошового забезпечення військовослужбовців).

Такі правовідносини регулюються положеннями статті 233 КЗпП України, зокрема, частиною другою цієї статті (в редакції, яка набула чинності з 19 липня 2022 року) установлено, що із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Спірні правовідносини виникли у зв`язку з нездійсненням відповідачем позивачу нарахування та виплати грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій з 2015 по 2018, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби, а також індексації грошового забезпечення з 01.01.2016 по 28.02.2018 із застосуванням базового місяця - січень 2008 року.

У рішенні від 15 жовтня 2013 року №8-рп/2013 (справа № 1-13/2013) Конституційний Суд України дійшов висновку, що в аспекті конституційного звернення, положення частини другої статті 233 КЗпП України у системному зв`язку з положеннями статей 1, 12 Закону України «Про оплату праці» необхідно розуміти так, що у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці не обмежується будь-яким строком звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто усіх виплат, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством, зокрема й за час простою, який мав місце не з вини працівника, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат.

Згідно з частиною першою статті 2 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25 березня 1992 року №2232-ХІІ військовою службою є державна служба особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України, пов`язана із захистом Вітчизни. У зв`язку з особливим характером військової служби військовослужбовцям надаються передбачені законом пільги, гарантії та компенсації.

Положеннями частини 2 - 4 статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20 грудня 1991 року № 2011-XII передбачено, що до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Отже, до «усіх виплат», право на отримання яких має працівник відповідно до умов трудового договору та державних гарантій, встановлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових правовідносинах з роботодавцем (посадовий оклад, оклад за військовим званням, компенсація за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учасника бойових дій, індексація грошового забезпечення, інші виплати), також належить і виплата надбавки та премії, які, відповідно, є складовою заробітної плати (частиною грошового забезпечення військовослужбовця).

На момент виникнення спірних правовідносин, які виникли у 2018 році при звільненні позивача з військової служби, частина другої статті 233 КЗпП України діяла в редакції, якою строк звернення працівника до суду з позовом про стягнення належної йому при звільненні заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці не обмежувався будь-яким строком.

Отже, право позивача на звернення до суду із цим позовом відповідно до положень частини другої статті 233 КЗпП України (в редакції, чинній до 19 липня 2022 року) не обмежене будь-яким строком.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 19.01.2023 року по справі №460/17052/21.

Суд не приймає до уваги посилання представника відповідача на положення статті 233 КЗпПУ в редакції від 19.07.2022 року, які є помилковими, оскільки спірні правовідносини виникли до 19.07.2022 року.

Суд також звертає увагу, що відповідно до статті 238 КЗпПУ (в редакції, яка діяла і на момент виникнення спірних правовідносин, і на момент звернення до суду), при розгляді трудових спорів у питаннях про грошові вимоги, крім вимог про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи (стаття 235), орган, який розглядає спір, має право винести рішення про виплату працівникові належних сум без обмеження будь-яким строком.

Крім того, відповідно до пункту першого глави XIX «Прикінцеві положення» КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2022 року № 1423 «Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. № 338 і постанови Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 р. № 1236» дію карантину через COVID-19 продовжено до 30 квітня 2023 року.

Відповідно до п.8 ч.1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Оскільки позивачем не пропущено строк звернення до суду з даним адміністративним позовом, клопотання відповідача про залишення адміністративного позову без розгляду відповідно до статті 240 КАС України не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись положеннями ст. ст. 122, 240, 241, 243, 248, 256, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:
Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя О.В.Шевченко