Справа № 520/3982/23
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2023-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2023 р. Справа № 520/3982/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Харківська ТЕЦ-5" до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, Приватне акціонерне товариство "Харківська ТЕЦ-5", з адміністративним позовом до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просить суд скасувати податкове повідомлення-рішення Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 21.12.2021 року № 261/35-00-04-01 повністю.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 29.03.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите спрощене провадження в адміністративній справі відповідно до статті 262 КАС України без виклику сторін в судове засідання.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає про помилковість висновки контролюючого органу як під час проведення камеральної перевірки, так і під час винесення податкового повідомлення-рішення від 21.12.2021 № 261/35-00-04-01, адже на думку позивача не було враховано всіх обставин реєстрації податкової накладної від 30.09.2019 № 50, що мало наслідком безпідставне застосування штрафних санкцій до підприємства.

Представником відповідача надано до суду відзив на позов та заперечення, в яких він заперечує проти задоволення позовних вимог.

З`ясувавши всі обставини справи та позиції сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд встановив наступне.

Як свідчать обставини справи, Північним міжрегіональним управління ДПС по роботі з великими платниками податків проведено камеральну перевірку ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» щодо своєчасності реєстрації податкової накладної № 50 від 30.09.2019 року, результати якої зафіксовано актом від 26.11.2021 № 433/35-00-04-01-12/05471230 (далі - Акт перевірки).

Висновками Акту перевірки встановлено несвоєчасну реєстрацію податкової накладної від 30.09.2019 № 50 з затримкою на 729 днів (зареєстрована 13.10.2021 за № ) на суму 1 017 945,28 гривень, складеної на покупця - Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго», чим порушено п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

На підставі висновків Акту перевірки контролюючим органом було прийнято податкове повідомлення-рішення від 21.12.2021 № 261/35-00-04-01, яким до ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» застосовано штрафні санкції в розмірі 84 828,78 гривень.

Як стверджує позивач, несвоєчасна реєстрація спірної податкової накладної сталася унаслідок виправлення помилки у своєчасно зареєстрованій податковій накладній від 30.09.2019 № 21 на загальну суму ПДВ - 386 029,74 гривень, у якій підприємство помилково не зазначило, що вона є зведеною.

Позивач також зазначає, що пізніше з Індивідуальної податкової консультації ДПС від 24.02.2020 № 751/6/99-00-07-03-02-15/ІПК/ дізнався про необхідність складення саме зведеної податкової накладної у разі здійснення операцій, що мають безперервний або ритмічний характер постачання на платника ПДВ - покупця електроенергії, з урахуванням усієї суми отриманих від такого покупця коштів протягом такого місяця.

13.10.2021 ДП «Укренерго» було отримано від ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 30.09.2019 № 49 до податкової накладної від 30.09.2019 № 21, яким зменшено суму податкового зобов`язання та податкового кредиту за основною ставкою на суму ПДВ - 169 657,55 гривень. Вказаний розрахунок було зареєстровано 15.10.2021 року.

Також, 13.10.2021 ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» було направлено на реєстрацію податкову накладну від 30.09.2019 № 50 на таку ж суму ПДВ - 169 657,55 гривень, однак, на відміну від податкової накладної від 30.09.2019 № 21, у цій податковій накладній зроблено відмітку про те, що ця накладна є зведеною та вказано код « 4» (складена при ритмічному або безперервному характері постачання).

Позивач вважає, що як податкова накладна від 30.09.2019 № 50, так і розрахунок коригування від 30.09.2019 № 49 нерозривно пов`язані з внесенням змін до податкової накладної від 30.09.2019 № 21, оскільки шляхом подання лише уточнюючого розрахунку неможливо проставити відмітку «Зведена податкова накладна».

Відповідач з приводу встановлених правопорушень зазначає, що податковим законодавством визначено лише дві підстави не застосування штрафних санкцій за порушення граничних термінів реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю); податкова накладна повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою. Оскільки, податкова накладна від 30.09.2019 № 50 такою не є, та зареєстрована 13.10.2021 з затримкою на 729 днів, застосування штрафних санкцій у розмірі 84 828,78 гривень узгоджується із приписами ст.120.1 Податкового кодексу України.

Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, керуючись нормами матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, виходячи з наступних підстав.

Так, відповідно до абз. 1 п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України передбачено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно з п. 1201.1 ст. 1201 Податкового кодексу України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям-платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу, зокрема, 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Пунктом 44 підрозділу 2 розділу XX Перехідних положень ПКУ, у редакції, що діяла на час складання позивачем першої податкової накладної від 30.09.2019 року № 21, передбачено, що тимчасово, до 1 січня 2022 року, платники податку, які здійснюють постачання (у тому числі оптове), передачу, розподіл електричної та/або теплової енергії, постачання вугілля та/або продуктів його збагачення товарних позицій 2701, 2702, 2704 00 згідно з УКТ ЗЕД, надають послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, визначають дату виникнення податкових зобов`язань та податкового кредиту за касовим методом.

У разі якщо операції, визначені цим пунктом, мають безперервний або ритмічний характер постачання, платники податку покупцям - платникам податку - можуть складати не пізніше останнього дня місяця, в якому отримано кошти, зведені податкові накладні на кожного платника податку, з яким постачання мають такий характер, з урахуванням усієї суми отриманих коштів протягом такого місяця;

Для цілей цього пункту ритмічним характером постачання вважається постачання товарів/послуг одному покупцю два та більше разів на місяць.

Наказом Міністерства фінансів України № 1307 від 31.12.2015 було затверджено Порядок заповнення податкової накладної (далі - Порядок № 1307).

Пунктом 19 Порядку № 1307 також передбачено, що у разі якщо операції, визначені пунктом 44 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України, мають безперервний або ритмічний характер постачання, платники податку покупцям - платникам податку - можуть складати не пізніше останнього дня місяця, в якому отримано кошти, зведені податкові накладні на кожного платника податку, з яким постачання мають такий характер, з урахуванням усієї суми отриманих коштів протягом такого місяця;

У разі складання зведеної податкової накладної в графі "Зведена податкова накладна" зазначається код ознаки, визначений пунктом 11 цього Порядку.

Пунктом 11 Порядку № 1307 встановлено, що у разі складання зведеної податкової накладної у графі «Зведена податкова накладна» зазначається код ознаки, зокрема, 4 - у разі складання зведених податкових накладних, особливості заповнення яких викладені у пункті 19 цього Порядку.

Пунктом 21 Порядку № 1307 передбачено, що у разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної. Не допускається виправлення даних щодо дати складання податкової накладної та її порядкового номера.

Пунктом 24 Порядку № 1307 урегульовано, в тому числі, складання розрахунку коригування до податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в ЄРПН вже зареєстрована податкова накладна у разі реєстрації в ЄРПН двох і більше податкових накладних, складених на одну операцію з постачання товарів.

Аналіз зазначених законодавчих положень дає підстави вважати, що податкова накладна № 21 від 30.09.2019 року дійсно мала бути зареєстрована з позначкою «зведена».

Суд погоджується з твердженням позивача, що нормами Податкового кодексу України та Порядку № 1307 не передбачено можливість виправлення (заміни) статусу податкової накладної на зведену шляхом складання лише розрахунку коригування, і єдиним технічно можливим способом усунення помилки в раніше виписаній та вчасно зареєстрованій податковій накладній є повторна реєстрація податкової накладної з метою надання покупцю товарів/послуг можливості нарахувати суми податку, що відносяться до податкового кредиту.

Водночас, суд наголошує, що приписи Податкового кодексу України не містять норм щодо звільнення від відповідальності платника податків за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної в ЄРПН у разі її здійснення з метою виправлення помилки поза межами встановленого законодавством строку.

Дотримання встановлених строків реєстрації податкових накладних, а також розрахунків коригування продавцем є безумовним та визначальним обов`язком платника податків, відповідно до п. 201.10 статті 201 Податкового кодексу України. При цьому, можливість в подальшому виправляти допущені ним помилки шляхом складення відповідних розрахунків коригування не можуть нівелювати цей обов`язок. Невиконання вказаного обов`язку утворює склад податкового правопорушення із формальним складом, відповідальність за яке передбачена пунктом 1201.1 статті 1201 Податкового кодексу України, і це правопорушення вважається закінченим з моменту спливу встановленого законом граничного строку реєстрації. З цього ж моменту виникають підстави для настання відповідальності.

Вказана правова позиція узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 26.06.2018 року у справі № 816/1990/17 та від 23.07.2019 року у справі № 816/955/18.

Судова практика має прецеденти коли, суди виходять за межі зазначених законодавчих положень та наведеної судової практики, звільняючи від відповідальності платника податків за порушення термінів реєстрацій податкових накладних, якщо таке порушення сталося унаслідок виправлення допущених та самостійно виявлених помилок. ( постанови Верховного Суду від 30.11.2018 року у справі № 810/222/18, від 26.03.2019 року у справі №821/826/16). Саме наявністю такої практики мотивує свої позовні вимоги позивач.

Однак, суди обирають цей шлях у разі вжиття платником податків усіх можливих заходів для якнайшвидшого виправлення допущених помилок з відображенням єдиних господарських операцій у помилковій та виправленій податкових накладних та за умови дотримання рекомендацій фіскального органу, викладених у низці роз`яснень та податкових консультацій щодо технічного здійснення такого виправлення (в т.ч. Лист ДФСУ від 03.02.2016 №2208/6/99-99-19-03-02-15, Лист МГУ ДФС - Центрального офісу з ОВП від 26.05.2016 №11743/10/28-10-01-03-11, Лист ДФСУ від 05.05.2017 №89/6/99-99-15-03-02-15, тощо).

Так, податкова накладна, складена платником ПДВ за операцією з постачання товарів/послуг із зазначенням помилкових реквізитів, може бути визначена платником як така, що зайво складена. Платник податку на дату виявлення факту зазначення неправильних реквізитів в зареєстрованій в ЄРПН податковій накладній має право скласти "від`ємний" розрахунок коригування до податкової накладної, яка визначена ним як зайво складена, та зареєструвати його в ЄРПН. Складення та реєстрація в ЄРПН розрахунку коригування до податкової накладної, визнаної платником податку як зайво складена, не позбавляє платника податку обов`язку скласти податкову накладну за операцією з постачання товарів/послуг із зазначенням у такій податковій накладній дати складання, що відповідає даті настання першої події за такою операцією. Така податкова накладна підлягає обов`язковій реєстрації в ЄРПН таким платником податку з дотриманням визначених Кодексом термінів реєстрації (постанова Верховного Суду від 26.05.2022 року у справі 640/11786/20).

Крім того, суди звертають увагу на тотожність помилково складеної та виправленої податкової накладної за виключенням виправлення місця помилки. Зокрема, у постанові Верховного Суду від 12.02.2020 року у справі № 140/106/19 суд зазначає, що з аналізу податкових накладних та розрахунків коригування до них вбачається, що вони складені та відображають єдині господарські операції. У кожній податковій накладній та розрахунку коригування вказано ряд ідентифікуючих ознак, таких як: дата, номер, сума господарської операції, сума ПДВ, номенклатура товарів/послуг придбання. Номенклатура послуги є специфічною та ідентифікує покупця.

У Рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.12.2021 року у справі №160/17995/21 (набуло законної сили внаслідок відмови у відкритті апеляційної та касаційного провадження), на яке посилається позивач, суд також робить висновок про правомірність дій платника податків щодо виправлення допущеної помилки у зареєстрованій податковій накладній шляхом складання Розрахунку коригування кількісних і вартісних показників з від`ємним значенням до помилково складеної податкової накладної та реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних наступної (виправленої) податкової накладної, з зазначенням у ній показників, що не змінились.

Досліджуючи матеріали справи, суд прийшов до висновку про неможливість застосування до спірних правовідносин судової практики, на яку посилається позивач, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що податкова накладна від 30.09.2019 № 21, у якій підприємство помилково не зазначило, що вона є зведеною, виписана на загальну суму ПДВ - 386 029,74 гривень, тоді як податкова накладна від 30.09.2019 № 50 складена на суму ПДВ - 169 657,55 гривень, та містить меншу кількість (об`єм) постачання та базу оподаткування, що не дає підстав вважати, що вона відображає єдині господарські операції та складалася підприємством лише з метою виправлення допущеної помилки у графі «зведена податкова накладна».

Алгоритму виправлення допущених помилок у зареєстрованих податкових накладних, з дотриманням якого зазначена позивачем судова практика пов`язує звільнення платників податків від відповідальності за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, позивачем також не було дотримано. Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 30.09.2019 № 49 до податкової накладної від 30.09.2019 № 21 було зареєстровано 15.10.2021, тобто після реєстрації нової податкової накладної від 30.09.2019 № 50 (зареєстровано 13.10.2021).

Суттєве значення має той факт, що зазначеним розрахунком коригування кількісних і вартісних показників зменшено суму податкового зобов`язання та податкового кредиту за основною ставкою лише на суму ПДВ - 169 657,55 гривень. Тобто податкова накладна від 30.09.2019 № 21 вже після здійснення коригування, залишається вчасно зареєстрованою податковою накладною з позитивним значенням. Таким чином, 13.10.2021 на момент реєстрації спірної податкової накладної № 50 складеної на суму ПДВ - 169 657,55 гривень в ЄРПН продовжує існувати вчасно зареєстрована податкова накладна від 30.09.2019 № 21 на більшу суму ПДВ - 386 029,74 гривень та з більшими показниками.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для відступлення від законодавчих положень, що регулюють спірні правовідносини та застосування судової практики, на яку посилається позивач.

З огляду на норми ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду від 26.06.2018 року у справі № 816/1990/17 та від 23.07.2019 року у справі № 816/955/18.

Таким чином, адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "Харківська ТЕЦ-5" не підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до положень статті 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 6-10, 13, 14, 77, 139, 205, 242-246, 250, 255, 257-262, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "Харківська ТЕЦ-5" (с. Подвірки, Харківський район, Харківська область, 62371, ) до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (вул. Благовіщенська, буд. 30,м. Харків,61052, ) про скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Шевченко О.В.