Справа № 320/5066/23
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2023-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

25 квітня 2023 року Справа № 320/5066/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "НВП"Магістр" до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось ТОВ "НВП "Магістр" з позовом до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про визнання протиправним та скасування рішення №196 від 22.02.2023 про невідповідність ОСОБА_1 займаній посаді.

В обґрунтування позовних вимог вказано вказав, що п. 2 рішення № 196 відповідач зобов`язав уповноважений орган звільнити ОСОБА_1 з посади директора протягом 30 днів з моменту отримання цього рішення та зауважив про відсутність таких повноважень у Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо прийняття таких рішень про звільнення посадових осіб суб`єктів господарювання, наявність з боку відповідача ознак протиправного втручання в господарську діяльність та трудову позивача, порушення ст. 19, ст. 43 Конституції України, ст.ст. 6, 19 Господарського кодексу України, ст. 36 КЗпП України. Як наслідок, виконання п. 2 даного рішення призведе до порушення позивачем норм законодавства про працю та до не законного звільнення його керівника, що негативно вплине на діяльність позивача під час розгляду спору по суті. ТОВ "НВП "Магістр" зазначає про те, що на виконання спірного рішення №196 необхідно проводити загальні збори згідно ст. 30, 32 Закону України "Про товариства обмеженою та додатковою відповідальністю", що відбуватиметься із порушенням встановленого рішенням відповідача строку на виконання п. 2 останнього.

Відповідачем порушено порядок розгляду документів направлених 26.12.2022 за вх. № 22/1226-01, визначений Порядком здійснення НКЦПФР моніторингу відповідності осіб займаним посадам, затвердженого рішенням НКЦПФР від 11.11.2022 №1339, порушено строк розгляду документів, останні неналежним чином розглянуті та дослідженні.

07.03.2023, ухвалою суду відкрито провадження у справі та ухвалено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

25.04.2023 до суду надійшов відзив від відповідача, в якому Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку просить суд звернути увагу про наявність у провадження суду аналогічного позову до одного і того ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав. Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.03.2023 відкрито провадження у справі №320/5060/23 за позовом ОСОБА_1 до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про визнання протиправним та скасування рішення № 196 від 22.02.2023, зазначає про зловживання позивачем наданими процесуальними правами, що не допускається за ст. 45 КАС України, у зв`язку з чим, відповідач просить суд залишити позов без розгляду. Відповідач надав копію вказаної ухвали суду до відзиву.

Враховуючи отриманий від представника відповідача відзив із проханням залишити позов без розгляду, суд вважає можливим розглянути заяву відповідача у порядку письмового провадження.

Судом встановлено, що ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.03.2023 відкрито провадження у справі №320/5060/23 за позовом ОСОБА_1 до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про визнання протиправним та скасування рішення № 196 від 22.02.2023.

Відповідно вбачаються обставини подання до суду декількох позовів до одного і того ж відповідача та з тих самих підстав, за одним предметом спору.

Суд зазначає, що за ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 2 ст. 45 КАС України вбачається, що з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 45 КАС України).

Враховуючи вищезазначене, суд зауважує, що Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України» та від 15.05.2019 у справі «Молдавська проти України» зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (постанова Верховного суду від 07.08.2020 у справі №754/10996/19).

Враховуючи встановлені обставини, суд вважає наявним в діях позивача особливого різновиду процесуального правопорушення, що складається з протиправного, несумлінного та неналежного використання наданих законом процесуальних прав, що виявляється у винних процесуальних діях, які зовнішньо відповідають вимогам законодавчих норм, однак здійснюються з корисливим або особистим мотивом, завдаючи шкоди інтересам правосуддя та (або) інтересам осіб, які беруть участь у справі, а також недобросовісної поведінки, що тягне за собою застосування заходів процесуального примусу.

У зв`язку з викладеним суд зазначає, що позов це право на задоволення вимог матеріального та нематеріального характеру та з процесуальної позиції, - це звернена до суду вимога про захист порушених прав та інтересів. Подання позовної заяви є формою реалізації права на позов та водночас право подання позовної заяви, як будь-яке суб`єктивне право, яким є міра свободи, тобто міра можливої поведінки правомочної особи у правовідносинах, має межі свого здійснення. Об`єктивним критерієм визначення межі здійснення суб`єктивного права є неможливість використання його на шкоду правам інших осіб. Таке використання свого права вважається зловживанням, застереження щодо неприпустимості такої поведінки містить КАСУ.

Подання кількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання кількох позовів з аналогічним предметом та з аналогічних підстав, або вчинення інших подібних дій, має на меті маніпуляцію автоматизованим розподілом справ між суддями. Цей спосіб зловживання набув широкого застосування. В умовах розширення процесуальних можливостей учасників процесу, пасивність суду, при виявленні факту зловживання правами учасником справи спотворює суть правосуддя, що суперечить публічним інтересам з організації ефективного та справедливого судового процесу. Зловживання процесуальними правами є серйозною проблемою, що стоїть на шляху розвитку ефективної моделі правосуддя, а відтак потребує належного реагування суду при його виявленні.

Відтак, суд встановлює обставини зловживання процесуальними правами позивачем, подання до суду декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, що є наслідком залишення вказаної позовної заяви без розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо у провадженні цього або іншого суду є справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена (ч. 3 ст. 240 КАС України).

Керуючись статтями 45, 240, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "НВП "Магістр" до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про визнання протиправним та скасування рішення №196 від 22.02.2023 про невідповідність ОСОБА_1 займаній посаді, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Войтович І.І.