Справа № 280/4119/22
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2023-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

24 квітня 2023 року м. Дніпросправа № 280/4119/22

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Шальєвої В.А.

суддів: Білак С.В., Олефіренко Н.А.,

секретар судового засідання Соловей Л.О.

за участі позивача ОСОБА_1

представника позивача Лихосенка Є.О.

представника відповідача Коваленко І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Лихосенка Євгена Олександровича на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 14 грудня 2022 року (суддя Чернова Ж.М., повне судове рішення 09 січня 2023 року) в справі № 280/4119/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом з позовом до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі ГУНП) про визнання протиправним та скасування наказу від 29 червня 2022 року №528 «Про застосування дисциплінарного стягнення» «щодо поліцейського сектору реагування патрульної служби Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області капрала поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції», стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу, пов`язаного із виданням наказу від 29 червня 2022 року №528.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 14 грудня 2022 року відмовлено у задоволенні позову.

В апеляційній скарзі представник позивача просить скасувати рішення з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Вважає недоведеним належними доказами факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а висновки суду першої інстанції про наявність достатніх доказів скоєння такого проступку, є необґрунтованими.

Крім того, застосований вид дисциплінарного стягнення є незаконним та неспівмірним із діями позивача, який діяв без порушення жодного нормативного акту.

Висновок акту службового розслідування є необґрунтованим, адже при винесенні пропозиції щодо дисциплінарної відповідальності позивача дисциплінарна комісія послалась не на норми закону або нормативних актів, а на обставини, що знаходяться поза межами регулювання Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Правил етичної поведінки поліцейського.

Зазначені у наказі норми права не стосуються фактичних обставин, вчинених позивачем дій, та взагалі виключають можливість притягнення його до відповідальності, адже дії позивача й були направлені на вжиття заходів щодо виконання своїх службових обов`язків.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, відмовивши у задоволенні апеляційної скарги.

В судовому засіданні позивач та його представник апеляційну скаргу підтримали та просили її задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні просив в задоволенні апеляційної скарги відмовити.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення позивача, представника позивача та представника відповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що згідно з наказом «Про застосування дисциплінарного стягнення» №528 від 29 червня 2022 року дисциплінарною комісією ГУНП в Запорізькій області на підставі наказу ГУНП від 14 червня 2022 року №436 проведено службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни поліцейським СРПП Пологівського РВП ГУНП в Запорізькій області капралом поліції ОСОБА_1 .

Під час проведення службового розслідування відповідачем встановлено, що зазначений поліцейський у період дії воєнного стану 13 червня 2022 року у вечірній час, перебуваючи поза службою, будучи у хворобливому стані, керуючи автомобілем Wolksvagen Passat, номерний знак НОМЕР_1 , на території м. Запоріжжя та Запорізького району Запорізької області з ознаками алкогольного сп`яніння, перевозив малолітню дитину, 2021 року народження, на передньому пасажирському сидінні без використання дитячих утримуючих систем та о 20:05 вказаного дня був зупинений нарядом УПП в Запорізькій області ДПП біля будинку №79 по вул. Талалахіна у м. Запоріжжя на підставі вимог пп. 1, п. 1 ст. 35 Закону України «Про Національну поліцію».

Від проходження огляду на місці зупинки на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного приладу газоаналізатора та у медичному закладі з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, ОСОБА_1 відмовився, а також не пред`явив поліцейським посвідчення водія відповідної категорії, оскільки не мав його при собі.

Також встановлено, що 14 червня 2022 року у період з 08:00 до 12:00 капрал поліції ОСОБА_1 був відсутній на службі без поважних причин.

Наказом ГУНП в Запорізькій області від 15 червня 2022 року №890о/с капрала поліції ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків на період проведення службового розслідування з 15 червня 2022 року.

Відповідно до висновку службового розслідування від 28 червня 2022 року встановлено, що позивач порушив вимоги п. 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ч. 5 ст. 14 та ч. 2 ст. 16 Закону України «Про дорожній рух», п. 1.3, пп. «а» п. 2.1, п. 2.5, пп. «б» п. 2.9, пп. «б» п. 21.11 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабміну України від 10 жовтня 2001 року №1306, пп. пп. 1, 2 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року №1179, Правил внутрішнього службового розпорядку дня поліцейських апарату ГУНП та його відокремлених структурних підрозділів (відділень, відділів), затверджених наказом ГУНП в Запорізькій області №1987. Дії ОСОБА_1 не можна вважати гідними посади поліцейського та його особисті дані не можна вважати такими, що сприяють посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, оскільки поліцейські власним прикладом та поведінкою зобов`язанні зміцнювати авторитет закону серед громадян та неухильно його дотримуватись.

Пунктом 1 наказу №528 від 29 червня 2022 року застосовано до поліцейського сектору реагування патрульної поліції Пологівського районного відділу поліції ГУНП в Запорізькій області капрала поліції ОСОБА_1 дисціплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом ГУНП в Запорізькій області від 01 липня 2022 року №926о/с за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» капрала поліції ОСОБА_1 (01596443), поліцейського сектору реагування патрульної поліції Пологівського районного відділу, звільнено з 01 липня 2022 року.

Суд першої інстанції дійшов висновку про доведеність висновків службового розслідування та факту порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, та про необґрунтованість позовних вимог.

Суд визнає приведені висновки обґрунтованими, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в органах Національної поліції України з 05 лютого 2020 року, на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції Пологівського районного відділу поліції ГУНП в Запорізькій області з 15 січня 2021 року.

ОСОБА_1 має спеціальне звання капрал поліції.

Наказом ГУНП в Запорізькій області від 14 червня 2022 року №436 призначено службове розслідування за фактами можливого вчинення порушення службової діяльності поліцейськими (а.с. 79-80).

Висновком службового розслідування, проведеного за фактом порушення службової дисципліни поліцейським СРПП Пологівського РВП ГУНП в Запорізькій області капралом поліції ОСОБА_1 , затвердженим начальником ГУНП в Запорізькій області 28 червня 2022 року, (а.с. 82-102) встановлено, що поліцейський СРПП Пологівського РВП ГУНП в Запорізькій області капрал поліції ОСОБА_1 в період дії воєнного стану 13 червня 2022 року у вечірній час, перебуваючи поза службою, будучи в хворобливому стані, керуючи автомобілем марки Wolksvagen Passat, номерний знак НОМЕР_1 , на території м. Запоріжжя та Запорізького району Запорізької області з ознаками алкогольного сп`яніння, перевозив малолітню дитину, 2021 року народження, на передньому пасажирському сидінні без використання дитячих підтримуючих систем, що дають змогу пристебнути дитину за допомогою ременів безпеки, та о 20-05 зупинений нарядом УПП в Запорізькій області біля будинку АДРЕСА_1 на підставі вимог пп. 1 п. 1 ст. 35 Закону України «Про Національну поліцію».

Від проходження огляду на місці зупинки на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного приладу газоаналізатора Drager Alkotest та у медичному закладі з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебуванні під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, відмовився, а також не пред`явив поліцейським посвідчення водія відповідної категорії, оскільки не мав його при собі.

Також 14 червня 2022 року в період з 08-00 до 12-00 ОСОБА_1 був відсутній на службі без поважної причини.

Комісія дійшла висновку про порушення ОСОБА_1 п. п. 1, 3, 6, 8, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 5 ст. 14, ч. 2 ст. 16 Закону України «Про дорожній рух», п. 1.3, пп. « 2» п. 2.1, п. 2.5, пп. «б» п. 2.9, пп. «б» п. 21.11 Правил дорожнього руху, пп. пп. 1, 2 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, Правил внутрішнього службового розпорядку для поліцейських апарату Головного управління Національної поліції та його відокремлених структурних підрозділів (відділів, відділень), затверджених наказом ГУНП в Запорізькій області від 19 серпня 2016 року № 1987, Присяги працівника поліції.

Допустивши зазначені порушення, ОСОБА_1 скоїв дисциплінарний проступок.

Обставина, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 , - відсутність діючих дисциплінарних стягнень.

Обставини, що обтяжує відповідальність ОСОБА_1 , відсутні, але враховано, що порушення службової дисципліни допущено під час дії воєнного стану, що розцінено як обставину, що обтяжує відповідальність.

Дисциплінарною комісію запропоновано за скоєння значного дисциплінарного проступку, порушення вимог п. п. 1, 3, 6, 8, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 5 ст. 14, ч. 2 ст. 16 Закону України «Про дорожній рух», п. 1.3, пп. « 2» п. 2.1, п. 2.5, пп. «б» п. 2.9, пп. «б» п. 21.11 Правил дорожнього руху, пп. пп. 1, 2 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, Правил внутрішнього службового розпорядку для поліцейських апарату Головного управління Національної поліції та його відокремлених структурних підрозділів (відділів, відділень), затверджених наказом ГУНП в Запорізькій області від 19 серпня 2016 року № 1987, Присяги працівника поліції, застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП № 528 від 29 червня 2022 року «Про застосування дисциплінарного стягнення» за скоєння значного дисциплінарного проступку, порушення вимог п. п. 1, 3, 6, 8, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 5 ст. 14, ч. 2 ст. 16 Закону України «Про дорожній рух», п. 1.3, пп. « 2» п. 2.1, п. 2.5, пп. «б» п. 2.9, пп. «б» п. 21.11 Правил дорожнього руху, пп. пп. 1, 2 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, Правил внутрішнього службового розпорядку для поліцейських апарату Головного управління Національної поліції та його відокремлених структурних підрозділів (відділів, відділень), затверджених наказом ГУНП в Запорізькій області від 19 серпня 2016 року № 1987, Присяги працівника поліції, застосовано до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (а.с. 103-109).

Наказом ГУНП № 726о/с від 01 липня 2022 року (по особовому складу) капрала поліції ОСОБА_1 , поліцейського сектору реагування патрульної поліції Пологівського районного відділу поліції, звільнено за служби в поліції з 01 липня 2022 року за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку із реалізацію дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції) Закону України «Про Національну поліцію» (а.с. 110).

Постановою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 24 червня 2022 року в справі № 334/2103/22, яка набрала законної сили 05 липня 2022 року, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрите на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення (а.с. 24-25).

Рішенням Запорізького районного суду Запорізької області від 25 липня 2022 року в справі № 317/1073/22, яке набрало законної сили 05 серпня 2022 року, скасовано постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії БАВ № 266623 від 13 червня 2022 року, винесену відносно ОСОБА_1 , провадження у справі про адміністративне правопорушення закрите.

Спірним під час апеляційного перегляду справи є доведеність наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку, адже позивачем оскаржено в судовому порядку виключно дисциплінарний наказ. Наказ по особовому складу, яким позивач власне й звільнений зі служби в поліції позивачем не оскаржено, як й не заявлено вимог про поновлення на службі в поліції.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до статті 19 якого у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону № 580-VIII).

За приписами пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Обсяг основних обов`язків поліцейського визначено частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII, відповідно до якої поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Абзацами 1, 2, 5 пункту 1 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.

Частинами першою та другою статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

За приписами частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

За приписами статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частин першої третьої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Стосовно доведеності наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку як підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності суд зазначає таке.

Фактично порушенням службової дисципліни в спірному випадку висновком службового розслідування визнано відмову від проходження у встановленому законом порядку огляду водіїв транспортних засобів на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, а також відсутності 14 червня 2022 року в період з 08-00 до 12-00 на службі без поважної причини, тобто скоєння проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на поліцейського обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади.

Факт відмови позивача від проходження медичного огляду на стан сп`яніння підтверджено висновком службового розслідування та дослідженням відеозапису події.

Диспозицією частини першої статті 130 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність настає за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Тобто, адміністративна відповідальність за цією правовою нормою настає, зокрема, за відмову від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Як вказано вище, відмова позивача від проходження огляду на місці зупинки транспортного засобу або в найближчому відповідному закладі охорони здоров`я встановлена під час проведення службового розслідування.

Крім того, відмова позивача від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння може бути розцінена як намагання позивача перешкодити здійсненню своїх повноважень іншими співробітниками поліції з метою уникнення дисциплінарної та адміністративної відповідальності.

Посилання апелянта на факт закриття справи про адміністративне правопорушення постановою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 24 червня 2022 року в справі № 334/2103/22 на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення суд визнає цілком безпідставними, адже до позивача дисциплінарне стягнення застосовано не через керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, а також не у зв`язку із складенням протоколу про адміністративне правопорушення, а за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції.

З аналогічних підстав суд відхиляє посилання позивача на рішення Запорізького районного суду Запорізької області від 25 липня 2022 року в справі № 317/1073/22, яким скасовано постанову про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії БАВ № 266623 від 13 червня 2022 року за частиною першою статті 126 КУпАП

Відтак, закриття справи про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю в діях позивача складу адміністративного правопорушення, а також не підтвердження факту керування транспортним засобом у стані сп`яніння, жодним чином не спростовує дій, які розцінені дисциплінарною комісією як порушення службової дисципліни.

Суд відхиляє аргументи позивача про те, що 13 червня 2022 року він не управляв транспортним засобом, адже такі аргументи спростовані його поясненнями, поясненнями дружини позивача ОСОБА_2 , поліцейського ОСОБА_3 , який безпосередньо знаходився в салоні автомобілю, наданими в ході службового розслідування (а.с. 142-148).

Крім того, як порушення службової дисципліни дисциплінарною комісією розцінено відсутність позивача на службі 14 червня 2022 року з 08 години до 12 години.

За позицією позивача відсутність у визначеному місці несення служби обумовлено вилученням у нього напередодні службового посвідчення, жетону та табельної зброї, проте така обставина не може вважатися поважною причиною відсутності на службі, адже до прийняття рішення про відсторонення від службових обов`язків позивач мав прибути на визначене місце проходження служби.

Доводи позивача про те, що він повідомив старшого по наряду чергувань про невихід на службу, а також про те, що він о 10 годині прибув до ГУНП, не спростовують допущення позивачем порушення службової дисципліни у вигляді відсутності на службі, позаяк у будь-якому випадку позивач мав прибути на службу о 08 годині, що він не зробив.

При цьому відсутність позивача на службі 14 червня 2022 року з 08 години до 12 години підтверджено актом про відсутність на службі (а.с. 117).

Верховний Суд у постанові від 10 липня 2019 року у справі № 802/1150/17-а звернув увагу на те, що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави для звільнення зі службі в поліції, як притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, не слід ототожнювати із підставами для притягненням до дисциплінарної відповідальності. Щодо останньої, то види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновків службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських.

Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.

За правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21 версеня 2018 року у справі № 824/227/17-а, від 08 серпня 2019 року у справі № 824/1015/16-а у подібних правовідносинах, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання поліцейського. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.

Суд зазначає, що з огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, а також приймаючи до уваги вищенаведені норми права, у спірному випадку відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

В цьому випадку підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції слугували вчинене останнім порушення Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, Правил етичної поведінки, внаслідок чого позивачем скоєно проступок, який охоплюється поняттям «порушення службової дисципліни».

Поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції

Оскільки матеріалами службового розслідування доведено факт порушення позивачем службової дисципліни, тому при прийнятті оскарженого наказу відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та в спосіб, встановлений законом.

Доводи апелянта про необґрунтованість висновків акту службового розслідування, адже висновок містить посилання не на норми закону або нормативних актів, а на обставини, що знаходяться поза межами регулювання Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Правил етичної поведінки поліцейського, а також про те, що зазначені у наказі норми права не стосуються фактичних обставин, вчинених позивачем дій та взагалі виключають можливість притягнення його до відповідальності, є цілком незмістовними, позаяк висновок службового розслідування ґрунтується на встановлених обставинах вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який саме й полягає у вчиненні дій всупереч приведеним у висновку та дисциплінарному наказі норм права та нормативно-правових актів, які регулюють питання проходження служби в Національній поліції.

Позовні вимоги про стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу також не можуть бути задоволенні, адже є похідними від вимог про скасування наказу.

Крім того, суд звертає увагу, що позивачем не заявлено вимог про скасування наказу по особовому складу та про поновлення на службі в поліції, що обумовлює висновок про відсутність факту вимушеного прогулу.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Оскільки ця справа стосується питання прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, а позивач не є службовою особою, яка у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займає відповідальне та особливо відповідальне становище, ця справа є справою незначної складності у розумінні пункту 1 частини шостої статті 12 КАС України, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених цим пунктом.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Лихосенка Євгена Олександровича на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 14 грудня 2022 року в справі № 280/4119/22 залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 14 грудня 2022 року в справі № 280/4119/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати прийняття 24 квітня 2023 року та відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.

Повне судове рішення складено 25 квітня 2023 року.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва

суддя С.В. Білак

суддя Н.А. Олефіренко