Справа № 400/573/23
Суддя: Скрипченко В.О.
Дата ухвалення: 2023-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 квітня 2023 р.м.ОдесаСправа № 400/573/23

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Скрипченка В.О.,

судді Косцової І.П. та Осіпова Ю.В.,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року адміністративний позов ОСОБА_1 було задоволено частково.

09 березня 2023 року ІНФОРМАЦІЯ_2 подав апеляційну скаргу на вказане рішення.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 11 квітня 2023 року у задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про розстрочення сплати судового збору - відмовлено.

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року залишено без руху. Для усунення недоліків поданої апеляційної скарги надано скаржнику 10-денний строк з моменту отримання копії цієї ухвали, шляхом надання до апеляційного суду доказів сплати судового збору.

19 квітня 2023 року до П`ятого апеляційного адміністративного суду від ІНФОРМАЦІЯ_1 надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване неможливістю сплатити судовий збір через відсутність коштів на рахунках.

Надаючи оцінку вищеозначеному клопотанню скаржника про відстрочення сплати судового збору, в системному зв`язку з положеннями чинного законодавства України, колегія суддів уважає за необхідне зазначити таке.

Питання звільнення від сплати судового збору як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати урегульовано положеннями частини 1 статті 133 КАС України, відповідно до якої суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно із частиною 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України «Про судовий збір», відповідно до статті 1 якого судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати урегульовано статтею 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Зі змісту положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" слідує, що існує три умови, за яких суд, ураховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України "Про судовий збір"), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті), а саме:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є майновий стан сторони.

При цьому, при зверненні до суду із клопотанням про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні докази на підтвердження факту відсутності відповідних коштів (бюджетних асигнувань) для сплати судового збору.

Відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення, розстрочення сплати судового збору.

Проте, будь-яких доказів про наявність об`єктивних підстав щодо відстрочення сплати судового збору у зв`язку з майновим станом, ІНФОРМАЦІЯ_2 до суду апеляційної інстанції не надано.

Між тим, обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, як і довготривала процедура погодження сплати судового збору, яка стосується адміністративно-організаційної діяльності суб`єкта владних повноважень, не звільняють державний орган від обов`язку сплати судового збору.

Скаржник, який діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних чи фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо забезпечення неухильного виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно сплати судового збору.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Оскільки клопотання про відстрочення сплати судового збору ІНФОРМАЦІЯ_2 належним чином не обґрунтовано та до нього не додано доказів на підтвердження факту відсутності відповідних коштів (бюджетних асигнувань) для сплати судового збору, судова колегія дійшла висновку, що законодавчо передбачених підстав для задоволення поданого клопотання немає.

У відповідності до ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються правила ст. 169 цього Кодексу (залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви).

Згідно із ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, установивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, установлених ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і установлюється строк, протягом якого потрібно усунути недоліки.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо останній не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, в установлений судом строк.

Отже, з урахуванням приписів ч. 4 ст. 169 КАС України, в поєднанні з положеннями ч. 2 ст. 298 КАС України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга повертається скаржнику, якщо останнім не усунуто недоліки апеляційної скарги, яку залишено без руху, в установлений судом строк.

Оскільки визначені в ухвалі П`ятого апеляційного адміністративного суду від 11.04.2023 року недоліки апеляційної скарги скаржником не усунуто, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 рокуу справі №400/573/23, з урахуванням положень ч. 2 ст. 298, п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.296, ст. 298 КАС України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року у справі №400/573/23 вважати не поданою та повернути апелянту.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання копії судового рішення.

Суддя-доповідач В.О.Скрипченко

Суддя І.П.Косцова

Суддя Ю.В.Осіпов