Справа № 160/15522/22
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2023-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),
суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.12.2022 року задоволено позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Стронг Інвест» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання зареєструвати у реєстрі податкові накладні.

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подало 28.03.2023 року за допомогою засобів поштового зв`язку, до суду апеляційної інстанції, апеляційну скаргу.

Згідно ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подана до суду 28.03.2023 року. Рішення ухвалене 21.12.2022 року.

Для встановлення поважності підстав пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції, залишено апеляційну скаргу без руху та зобов`язано надати до суду апеляційної інстанції докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 03.04.2023 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків у строк десять днів з дня отримання ухвали, протягом якого заявник може надати заяву про поновлення строку подання апеляційної скарги та докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою. Також ухвалою запропоновано усунути інші недоліки апеляційної скарги та надати до суду докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги, у розмірі 18607,50 грн.

Ухвалу отримано 10.04.2023 року відповідно до поштового повідомлення про вручення поштового відправлення.

Судом в ухвалі заявнику вказано, що перебіг строку для подання апеляційної скарги починається з моменту проголошення судового рішення або складання повного тексту рішення, будь-яких винятків нормами КАС України не передбачено. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення Європейського суду, справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Суд вказує, що для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності заяви від 30.08.2006 (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Передбачено, що учасник справи може розраховувати на поновлення пропущеного строку у разі коли апеляційну скаргу подано протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду, у цьому випадку має бути подана заява разом з доказами.

Отже, суд вказує, що згідно ч.2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Підтверджується, що рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.12.2022 року виготовлено у повному обсязі та направлене Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області.

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області підтверджує отримання рішення.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, неодноразово вказувалось, що право на доступ до судочинства, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним, воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення ЄСПЛ від 21.12.2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», пункту 53 рішення ЄСПЛ від 08.04.2010 року у справі «Меньшакова проти України»). За висновком, викладеним в рішенні від 18.10.2005 року у справі «МПП «Голуб» проти України», право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними меж.

На виконання ухвали суду, 20.04.2023 року до суду від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшло клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. У клопотанні про поновлення строку подання апеляційної скарги, Головне управління ДПС у Дніпропетровській вказує, що пропуск строку зумовлений обставиною, що Головне управління вже зверталось до суду з апеляційною скаргою, яка ухвалою від 28.02.2023 року була повернута, одразу без зволікання апеляційну скаргу було подано повторно. Підстави поважності пропуску строку також заявник обґрунтовує відсутністю коштів для сплати судового збору, вказує, що як тільки були віднайдені кошти, судовий збір у справі при поданні апеляційної скарги буде сплачено. Також строк звернення до суду порушено з підстави запровадженого в Україні карантину, через заходи боротьби з короновірусною хворобою.

Підтверджується, що Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області була подана апеляційна скарга на рішення суду. Подання апеляційної скарги підтверджує обізнаність заявника про рішення суду.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 28.02.2023 року апеляційна скарга повернута. Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 28.02.2023 року була отримана Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області 13.03.2023 року, що підтверджується поштовим повідомленням. Тобто з 13.03.2023 року Головне управлінням ДПС у Дніпропетровській області було обізнане про повернення апеляційної скарги та могло вжити заходи щодо подання апеляційної скарги повторно.

Повторно апеляційну скаргу подано до суду апеляційної інстанції 28.03.2023 року засобами поштового зв`язку.

В ухвалі від 18.09.2020 року у справі № 11-119сап20 Велика Палата Верховного Суду вказує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Суд звертає увагу, що після подання першої апеляційної скарги, така була повернута ухвалою від 28.02.2023 року.

Звісно кількість разі подання апеляційної скарги може вплинути на поважність підстав порушення строку подання апеляційної скарги, проте відбулась затримка подання апеляційної скарги повторно. Верховний Суд у своїй практиці вказував, що повторне подання апеляційної скарги, навіть при наявності сплати судового збору, саме по собі не є підставою для поновлення строку подання апеляційної скарги. Слід зважати на допущене зволікання у поданні повторної апеляційної скарги після повернення первинної апеляційної скарги.

Поновлення строку подання апеляційної скарги у такому випадку є недопустимим з огляду на обов`язковість судового рішення, набрання ним законної сили та часу його виконання.

При вирішенні питання про відмову у відкритті апеляційного провадження, суд керується правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 12.10.2021 року у справі № 160/15732/20.

Слід враховувати правову позицією Верховного Суду, висловлену у постановах від 28.04.2021 року у справі № 640/3393/19, від 23.12.2021 року у справі №520/11348/2020. Верховний Суд вказував, що виходячи з принципу «належного урядування» державні органи зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у цьому випадку - за рахунок платника податку у зв`язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь такого платника податку). Відповідачем не було надано суду належних доказів поважності причин пропуску строку, які не дозволяли останньому подати апеляційну скаргу в розумний строк без невиправданих зволікань, і суд апеляційної інстанції надав йому достатній строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме для надання доказів сплати судового збору та обґрунтованого клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження з наведенням інших поважних причин пропуску такого строку з доданням доказів на їх підтвердження. Повторне подання апеляційної скарги, навіть при наявності сплати судового збору, саме по собі не є підставою для поновлення строку подання апеляційної скарги. Слід зважати на допущене зволікання у поданні повторної апеляційної скарги після повернення первинної апеляційної скарги.

Також як на підставу для поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги заявник вказує на запроваджений в Україні карантин.

Згідно п. 3 розділу VI КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює строки, встановлені у статтях 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 258, 261, 295, 298, 304, 309, 329, 332, 338, 342, 363, а також продовжує процесуальні строки, які встановлені законом чи судом, на строк дії карантину. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Заявник апеляційної скарги має право на поновлення строку подання апеляційної скарги у разі надання доказів неможливості вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк через впровадження карантину. Головне управління ДПС у Дніпропетровській області не надає докази, як карантинні заходи, запровадженні в України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), запровадження в Дніпропетровській області «червоної зони», вплинули на можливість та строки подання апеляційної скарги, не вказано які непереборні обставини через запровадження карантинних заходів завадили наприклад, сплатити судовий збір у межах відведеного строку, роздрукувати текст апеляційної скарги.

11.03.2020 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», на підставі якої з 12 березня 2020 року запровадив на території України карантин, заборонивши: відвідування закладів освіти її здобувачами; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування тощо.

Постановою Кабінету Міністрів України № 392 від 20.05.2020 року «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів», запроваджено адаптивний карантин на території України.

Відповідно до постанов Кабінету Міністрів України щодо обмежувальних заходів встановлено, що заборони встановлені з метою запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 не поширювалися на роботу органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Державний орган, разом як і Головне управління ДПС у Дніпропетровській області не може вказувати підставу для поновлення строку, карантинні заходи, адже зупинення роботи через адаптивний карантин чи інші заходи, запроваджені з метою запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, не вплинули на діяльність державних органів. Недоведено, як карантинні заходи вплинули на роботу заявника. В умовах 2023 року недоречно посилатись на карантинні заходи встановлені з метою запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19.

Подібної вищеприведеної позиції дотримується Верховний Суд, зокрема в ухвалі від 12.03.2021 року у справі № 280/5045/19.

Також доречно вказати, що відсутність коштів, призначених для сплати судового збору не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для поновлення зазначеного строку. Суд вказує, що для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави. Обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, місцевого бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження та реалізувати своє право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії. Тобто посилання на відсутність коштів, як на причину пропуску строку, для суб`єкта владних повноважень є не доречним.

Суд разом з заявою про поновлення строку подання апеляційної скарги пропонував надати також й докази на підтвердження поважності та доречності пропуску строку. Такі докази до суду не надано.

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 3 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними. Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У зв`язку з пропуском заявником строку на апеляційне оскарження, не подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження та відсутністю підстав для поновлення такого строку, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне застосувати положення пункту 4 частини 1 статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України та відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Не усунуто інші недоліки апеляційної скарги.

Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області, у якості усунення недоліків апеляційної скарги заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване відсутністю коштів, відсутністю фінансування для сплати судового збору, вказує, що запровадження воєнного стану вплинуло на можливість сплати судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Передбачено, що суд може відстрочити сплату судового збору визначеному колу осіб. Відстрочення сплати судового збору може бути здійснено для осіб, перелік яких передбачено ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Для відстрочення сплати судового збору заявник апеляційної скарги має довести існування фінансових труднощів.

Відстрочення сплати судового збору передбачене для позивача у справах соціального характеру, якщо спір стосується трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд вказує, що для відстрочення сплати судового збору заявник апеляційної скарги має довести існування фінансових труднощів. Відсутністю бюджетного асигнування не є підставою не виконати свої обов`язки по сплаті судового збору при поданні апеляційної скарги. Обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами для невиконання своїх обов`язків по сплаті судового збору при поданні апеляційної скарги.

При вирішені питання про відстрочення сплати судового збору слід зважати на рішення Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 року у справі № 0940/2276/18, де вказано, що звільнення від сплати судового збору як і відстрочення, є правом суду а не обов`язком, навіть при наявності у особи умов.

Згідно ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан не може бути скороченим чи прискореним. Скорочення чи прискорення судочинства може породити юридичну невизначеність, не набрання рішенням законної сили.

Відсутність виділених коштів для сплати судового збору не може бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне оскарження. Відстрочення сплати судового збору може бути як засіб переваги одній зі сторін у справі, натомість позивач при зверненні до суду, сплачував судовий збір.

Керуючись ст. 133, ст. 298, ст. 299 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору при поданні апеляційної скарги.

Відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення з апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2022 року у справі № 160/15522/22 та визнати неповажними підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, вказані Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області.

Відмовити Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2022 року у справі № 160/15522/22.

Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду відповідно до ст., ст. 328- 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова