Справа № 440/3248/21
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2023-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2023 р.Справа № 440/3248/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Бартош Н.С. , Григорова А.М. ,

за участю секретаря судового засідання Шаповал В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 03.09.2021, головуючий суддя І інстанції: О.В. Гіглава, м. Полтава, повний текст складено 03.09.21 по справі № 440/3248/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Голді Груп"

до Головного управління ДПС у Полтавській області , Державної податкової служби України

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ГОЛДІ ГРУП" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Полтавській області про: - визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі податкових накладних №2428939/41171986 від 25.02.2021 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних; - зобов`язання ДПС України зареєструвати розрахунок коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 днем його подання на реєстрацію.

Позовні вимоги товариство мотивує протиправністю рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі податкових накладних №2428939/41171986 від 25.02.2021 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних, з огляду на те, що в порушення вимог законодавства оскаржуване рішення містить в собі лише загальне твердження про ненадання платником податку копій первинних документів - договорів, зокрема, зовнішньоекономічних контактів, з додатками до них, без конкретизації (підкреслення) конкретного переліку документів, які на думку Комісії, не надані. Отже, таке рішення суб`єкта владних повноважень не містить чіткої підстави для не прийняття розрахунку коригування №2 від 21.01.2021, що свідчить про його необґрунтованість. Наполягає на тому, що товариством подано до контролюючого органу пояснення та копії документів на підтвердження реальності господарської операції з контрагентом.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2021 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДІ ГРУП" задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області від 25.02.2021 №2428939/41171986 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних. Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020, складений та поданий на реєстрацію Товариством з обмеженою відповідальністю "ГОЛДІ ГРУП" , та вважати його зареєстрованим датою подання Товариством з обмеженою відповідальністю "ГОЛДІ ГРУП" такого розрахунку коригування до контролюючого органу на реєстрацію. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДІ ГРУП" витрати по сплаті судового збору в розмірі 2270,00 грн .

Головне управління ДПС у Полтавській області, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на те, що висновки суду про задоволення позову не відповідають обставинам справи, а рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 03.09.2021 винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права. Посилаючись на обставини та обґрунтування, викладені в апеляційній скарзі, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" подав до суду відзив на апеляційну скаргу , вважає , що рішення суду прийнято на підставі обставин, які повно та всебічно з`ясовані на основі доказів, що досліджені, доводи апеляційної скарги є безпідставними, просить суд відмовити у задоволенні апеляційної скарги , а рішення суду першої інстанції залишити в силі.

Учасники справи про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені заздалегідь та належним чином.

Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні згідно приписів ст. 229 КАС України.

Згідно з ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи у їх сукупності , колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції , що ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" (ідентифікаційний код 41171986) зареєстроване в якості юридичної особи 08.10.2020, номер запису в ЄДР про юридичну особу 006009895, видами діяльності товариства, зокрема, є: "46.72 Оптова торгівля металами та металевим рудами"; "46.74 Оптова торгівля залізними виробами, водопровідним і опалювальним устаткованням і приладдям до нього"; "47.52 Роздрібна торгівля залізними виробами, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами в спеціалізованих магазинах" .

21.01.2021 в рамках здійснення своєї господарської діяльності ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №2 до податкової накладної від 23.11.2020 №4, згідно з яким відкориговано кількість поставлених ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" на користь контрагента ПП "Райагробуд" товарно-матеріальних цінностей (листи, арматура, труби, прокат арматурний) .

З метою реєстрації вказаного розрахунку коригування кількісних і вартісних показників в ЄРПН позивач направив останній до контролюючого органу.

Після направлення для реєстрації розрахунку коригування автоматизованою системою платник отримав Квитанцію від 27.01.2021, у якій зазначено "Документ прийнято. Реєстрація зупинена. Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 21.01.2021 №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. У розрахунку коригування, складеному до податкової накладної, передбачається зміна номенклатури товару/послуги 7214, які відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється), що відповідає пункту 4 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо показник: D=.8295%, Р=326062.88" (а.с. 75).

На виконання зазначених вимог позивачем через автоматизовану систему на адресу контролюючого органу направлені документи на підтвердження відповідної господарської операції між позивачем та ПП "Райагробуд", а саме, пояснювальна записка від 23.02.2021 №2302/1; договір поставки від 27.01.2020 №ПР2701/1; видаткова накладна від 21.01.2021 №201/2; рахунок на оплату №5353 від 23.11.2020; банківська виписка за 23.11.2020; видаткова накладна від 24.11.2020 №В/Н ; видаткова накладна від 11.09.2021 №142; ТТН від 24.11.2020 №22779; ТТН від 11.09.2020 №Р142, а також повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено від 23.02.2021 №1 .

Однак ,контролюючий орган, зробивши висновок про ненадання платником податку копій документів, а саме, відсутність договорів купівлі-продажу на придбання арматури з контрагентами-постачальниками ПАТ "Арселорміттал Кривий Ріг" та ТОВ "ОЛ СТИЛ", прийняв рішення від 25.02.2021 №2428939/41171986 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних .

Вказане рішення оскаржувалось ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" в адміністративному порядку, однак за результатами розгляду скарги контролюючим органом було прийняте рішення від 03.03.2021 №10519/41171986/2, яким скаргу залишено без задоволення, а рішення від 25.02.2021 №2428939/41171986 - без змін .

Не погоджуючись з рішенням від 25.02.2021 №2428939/41171986 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач оскаржив його до суду.

Задовольняючи позовні вимоги , суд першої інстанції виходив з того, що позивачем надано контролюючому органу, крім інших бухгалтерських документів, що підтверджують реальність спірної господарської операції, також і видаткові накладні від 11.09.2020 №142 та від 24.11.2020 №В/Н на придбання реалізованого товару, оформлених між ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" та його постачальниками ПАТ "Арселорміттал Кривий Ріг" та ТОВ "ОЛ СТИЛ", тобто були відсутні правові підстави для відмови у реєстрації в Єдиному реєстрі розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 , тому оскаржуване рішення від 25.02.2021 №2428939/41171986 прийняте Головним управлінням ДПС у Полтавській області без урахування всіх обставин, що мають значення для и?ого прийняття, тобто необґрунтовано, а отже є протиправним та підлягає скасуванню. Також, суд першої інстанції дійшов висновку , що належним та ефективним способом захисту прав позивача є визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області від 25.02.2021 №2428939/41171986 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020, складений та поданий на реєстрацію ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" (ідентифікаційний код 41171986), та вважати його зареєстрованим датою подання ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" такого розрахунку коригування до контролюючого органу на реєстрацію.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог , виходячи з наступного.

Частиною 2 ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України).

За змістом п.185.1 ст.185 ПК України об`єктом оподаткування є операції платників податку з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу; в) ввезення товарів на митну територію України; г) вивезення товарів за межі митної території України; е) постачання послуг з міжнародних перевезень пасажирів і багажу та вантажів залізничним, автомобільним, морським і річковим та авіаційним транспортом.

Пунктом 187.1 статті 187 ПК України визначено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Положенням пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі за текстом - ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі за текстом - Порядок №1246).

Зокрема, п.12 Порядку №1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

Відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Колегія суддів зазначає, що обставини зупинення реєстрації податкових накладних/ розрахунку коригування обов`язково підлягають дослідженню, оскільки є юридично значимими та такими, що тягнуть за собою прийняття в подальшому рішення про реєстрацію податкових накладних або відмову у реєстрації на підставі витребуваних документів у платника податку за результатами зупинення реєстрації.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 (далі за текстом - Порядок №1165).

За визначенням п. 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

У силу пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Додатком 3 до Порядку №1165 визначено Критерії ризиковості здійснення операцій, відповідно до пункту 4 яких до цих Критеріїв віднесено складення розрахунку коригування постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для товарів за кодами згідно з УКТЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для послуг за кодами відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг - перших двох цифр кодів), за умови відсутності такого/такої товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування, поданому для реєстрації в Реєстрі, у таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (надається).

Відповідно до п. 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

В силу приписів п.7 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Аналіз наведених норм права дозволяє дійти висновку, що у випадку прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та включенням його до відповідного переліку, реєстрація всіх надісланих ним податкових накладних буде зупинена.

Пунктом 11 Порядку № 1165 регламентовано, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Наведені норми дають підстави для висновку, що законодавець встановлює перелік інформації, обов`язкової для фіксації у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної. Без деталізації такого роду інформації відповідна квитанція не може вважатися належним чином оформленою.

За визначенням п.6 Порядку № 1165 документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Аналогічний перелік документів визначено пунктом 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 (далі по тексту Порядок № 520), яким визначено механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

За результатами розгляду розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №2 до податкової накладної від 23.11.2020 №4 контролюючий орган через Автоматизовану систему "Єдине вікно подання електронних документів" ДПС України, версія 2.3.4.82 направив ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" квитанцію, у якій зазначено, що "Документ прийнято. Реєстрація зупинена. Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 21.01.2021 №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. У розрахунку коригування, складеному до податкової накладної, передбачається зміна номенклатури товару/послуги 7214, які відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється), що відповідає пункту 4 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних".

Отже, реєстрацію поданого позивачем розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №2 до податкової накладної від 23.11.2020 №4 зупинено через встановлення ризиковості здійснення операцій з посиланням на пункт 4 Критеріїв ризиковості здійснення операцій та запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У відповідь на зупинення реєстрації розрахунку коригування ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" разом з повідомленням про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено від 23.02.2021 №1, направило контролюючому органу документи на підтвердження відповідної господарської операції між ним та ПП "Райагробуд", а саме, пояснювальну записку від 23.02.2021 №2302/1; видаткову накладну від 24.11.2020 №В/Н ; видаткову накладну від 11.09.2021 №142; видаткову накладну від 21.01.2021 №201/2; банківську виписку за 23.11.2020; договір поставки від 27.01.2020 №ПР2701/1; рахунок від 23.11.2020 №5353; ТТН від 24.11.2020 №22779; ТТН від 11.09.2020 №Р142 .

Приймаючи рішення від 25.02.2021 №2428939/41171986, Комісія ГУ ДПС у Полтавській області як підставу для відмови в реєстрації розрахунку коригування зазначила ненадання платником податку копій документів, а саме, договорів купівлі-продажу на придбання арматури з контрагентами-постачальниками ПАТ "Арселорміттал Кривий Ріг" та ТОВ "ОЛ СТИЛ".

Так, 23.11.2020 товариство отримало кошти від ПП "Райагробуд" у сумі 7567,80 грн. На суму отриманого авансу за правилом першої події зареєстрована податкова накладна №4 від 23.11.2020 згідно попереднього розрахунку №5353 від 23.11.2020. 21.01.2021 здійснено відвантаження товарів ПП "Райагробуд" відповідно до накладної №2101/2. Частково сума заборгованості за ці товари згідно пункту 2.3 договору поставки №ПР-2701/1 від 2701.2020 погашена попередньою оплатою, що надійшла 23.11.2020. Таким чином, у зв`язку із зміною номенклатури у межах отриманого авансу виписаний розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020. Товари, реалізовані ПП "Райагробуд", придбані у ПАТ "Арселорміттал Кривий Ріг" та ТОВ "ОЛ СТИЛ".

Після отримання квитанції від 27.01.2021 про зупинення реєстрації розрахунку коригування товариство, зважаючи на відсутність у квитанції будь-якої конкретизації стосовно переліку необхідних первинних документів, направило контролюючому органу основні, на його думку, первинні документи, що підтверджують господарську операцію між ним та ПП "Райагробуд", серед яких й видаткові накладні від 11.09.2020 №142 та від 24.11.2020 №В/Н , оформлені між ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" та його постачальниками ПАТ "Арселорміттал Кривий Ріг" та ТОВ "ОЛ СТИЛ" (а.с. 119, 119 зі звороту).

В подальшому, вже після отримання рішення від 25.02.2021 №2428939/41171986 та ознайомлення з його змістом, товариством під час оскарження вказаного рішення в адміністративному порядку контролюючому органу додатково були надані ще й безпосередньо самі договори купівлі-продажу на придбання арматури з контрагентами-постачальниками ПАТ "Арселорміттал Кривий Ріг" та ТОВ "ОЛ СТИЛ" .

Апелянтом не заперечується та обставина, що разом з повідомленням про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено від 23.02.2021 №1, позивачем до контролюючого органу надавався пакет документів на підтвердження реальності господарської операції з ПП "Райагробуд" серед яких були й видаткові накладні від 11.09.2020 №142 та від 24.11.2020 №В/Н , оформлені між ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" та його постачальниками ПАТ "Арселорміттал Кривий Ріг" та ТОВ "ОЛ СТИЛ".

З огляду на викладене та враховуючи надання позивачем контролюючому органу, крім інших бухгалтерських документів, що підтверджують реальність спірної господарської операції, також і видаткових накладних від 11.09.2020 №142 та від 24.11.2020 №В/Н , на придбання реалізованого товару, оформлених між ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" та його постачальниками ПАТ "Арселорміттал Кривий Ріг" та ТОВ "ОЛ СТИЛ", суд доходить висновку про необґрунтованість прийняття контролюючим органом рішення від 25.02.2021 №2428939/41171986 з підстав ненадання платником податку лише договорів купівлі-продажу на придбання арматури з контрагентами-постачальниками ПАТ "Арселорміттал Кривий Ріг" та ТОВ "ОЛ СТИЛ".

Колегія суддів зазначає, що конкретного переліку документів, які, на думку податкового органу, є достатніми для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 та які позивач мав надати, квитанція не містить.

Разом з тим, надіслана позивачу квитанція про зупинення реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 не містить жодних доводів щодо наявності податкової інформації, що була підставою для віднесення позивача до критеріїв ризиковості платника податку. Відповідачем не надано достатніх, достовірних та допустимих доказів на підтвердження того, що господарські операції, за результатами яких позивачем складено розрахунок коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020, носить характер ризикових.

Вирішуючи питання щодо законності рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020, суд вказує, що зупинення його реєстрації за своїм змістом є передумовою для прийняття рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної.

Колегія суддів зазначає, що наявність повноважень - це одна з обставин, які входять до предмета доказування у справах цієї категорії, але не єдина. Надання податковому органу відповідних повноважень - це лише передумова подальшої реалізації його управлінських функцій, результатом реалізації чого, у цій справі, є прийняття рішення.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної / розрахунку коригування прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного переліку документів, які позивач має надати, без наведення такого переліку рішення контролюючого органу про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів, а не будь-яких на власний розсуд.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 10.04.2020 у справі № 819/330/18, від 18.06.2020 у справі № 824/245/19-а, від 27.01.2022 у справі № 380/2365/21, від 18.05.2022 у справі № 500/3703/20.

Квитанція про зупинення реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 не містить обґрунтованих причин зупинення її реєстрації та конкретного переліку документів, які позивач мав надати контролюючому органу.

Крім того, колегія суддів зазначає, що в апеляційній скарзі відсутні доводи про відсутність будь якого конкретного документа, на який посилається позивач та суд першої інстанції.

Натомість, у випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Оскільки у тексті квитанції про зупинення реєстрації не було точно зазначено, які саме документи вимагаються від платника податку, позивач діяв на власний розсуд і підготував пояснення щодо господарської операції із копіями документів, керуючись нормами ПК України, Порядками № 520 та № 1165.

Отже, зупинення реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 відбулося незаконно.

Апелянт в якості додаткового обґрунтування прийняття оскаржуваного рішення посилаються також на те, що відповідно до опрацювання матеріалів ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" встановлено, що платником не надано договори купівлі-продажу та придбання арматури з контрагентами-постачальниками ПАТ "Арселорміттал Кривий Ріг" та ТОВ "ОЛ СТИЛ", що унеможливлює підтвердження походження товару. В наданих позивачем контролюючому органу ТТН від 24.11.2020 №22779 та від 11.09.2020 №Р142 відсутні посади та розшифровка підпису осіб, вказаних як представники відправника та одержувача: ТОВ "ГОЛДІ ГРУП" та ТОВ "ОЛ СТИЛ". У вказаних ТТН зазначено пункт розвантаження м. Кременчук, вул. Бутонна, 23 та м. Київ, вул. Будіндустрії, 6, проте позивачем не надано документів, що підтверджують наявність у нього за вказаними адресами складських приміщень. Позивачем не надано документи щодо транспортування товару до покупця ТОВ "Райагробуд", вказані документи також не долучені позивачем й до матеріалів справи. У видаткових накладних від 21.01.2021 №2101/2, від 24.11.2020 №В/Н та від 11.09.2020 №142 відсутні розшифровки підписів та посади осіб від отримувача та постачальника товару, відсутні довіреності щодо повноважень осіб вчиняти зазначені дії.

Колегія суддів зазначає , що всі вказані доводи вважає безпідставними, оскільки вони не вказані в якості підстав для відмови в реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних в самому оскаржуваному рішенні Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Полтавській області від 25.02.2021 №2428939/41171986.

Також, колегія суддів зауважує, що при вирішенні питання про реєстрацію податкових накладних/ розрахунку коригування адміністративний суд не досліджує зміст господарських правовідносин, їх реальність тощо. Завдання суду полягає у дослідженні документів первинного бухгалтерського обліку в аспекті їх належності для цілей підтвердження реальності господарських операцій. Необхідність підтвердження реальності господарських операцій переслідує публічно-правові цілі - встановлення належності виконання платниками податків визначених законодавством податкових обов`язків.

Згідно з правовими висновками постанови Верховного Суду від 02.07.2019р. по справі №140/2160/18 (адміністративне провадження №К/9901/13662/19) загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

У пункті 75 постанови Верховного Суду від 17.12.2018р. по справі №509/4156/15-а (адміністративне провадження №К/9901/7504/18) міститься правовий висновок, у силу якого адміністративний суд під час перевірки правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, повинен надати правову оцінку тим обставинам, які стали підставою для його прийняття та наведені безпосередньо у цьому рішенні, а не тим, які в подальшому були виявлені суб`єктом владних повноважень для доведення правомірності (виправдання) свого рішення.

Всі документи, досліджені колегією суддів, були надані позивачем на вимогу контролюючого органу та покладені в основу спірного рішення.

Колегія суддів зауважує, що в силу ч.2 ст.2 КАС України будь-які рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний висновок наведено у постановах Верховного Суду від 23.10.2018 у справі №822/1817/18 та від 02.04.2019 у справі №822/1878/18.

Натомість, оспорюване у цій справі рішення суб`єкта владних повноважень не містить чіткого визначення підстав та мотивів для його прийняття, що в свою чергу свідчить про необґрунтованість такого рішення.

Колегія суддів зазначає, що оскаржуване рішення контролюючого органу не відповідає вимогам умотивованості, адже містить лише загальне твердження про ненадання платником податків достатнього обсягу документів.

Колегія суддів зазначає, що здійснення моніторингу відповідності податкової накладної/ розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Такі правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 23.10.2018 у справі № 822/1817/18, від 04.12.2018 у справі № 821/1173/17, від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18, від 12.11.2019 у справі № 816/2183/18, від 18 лютого 2020 року у справі № 360/1776/19, від 21 травня 2019 року по справі № 0940/1240/18, від 03.06.2021 по справі № 2040/7098/18.

В межах спірних правовідносин колегія суддів звертає увагу на те, що приймаючи рішення про реєстрацію розрахунку коригування, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. У свою чергу, при реєстрації податкових накладних фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. Тому і суд за результатами розгляду цієї справи не робить висновків щодо "товарності (реальності)" операцій поставки за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної.

Зазначене узгоджується із висновками Верховного Суду, сформованими у постанові від 10 квітня 2020 року у справі № 819/330/18.

Отже, зважаючи на наявність достатніх документів для спростування сумнівів про ризиковість платника податку та ризиковість здійснених операцій, та на те, що такі документи були надані контролюючому органу, останній не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації розрахунку коригування.

Головним управлінням ДПС у Полтавській області у ході розгляду справи не доведено наявності достатніх підстав для зупинення та відмови у реєстрації спірного розрахунку коригування, складенго позивачем, у ЄРПН.

За вищевикладених обставин колегія суддів вважає, що контролюючим органом не доведено наявності підстав для зупинення реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 у ЄРПН.

Колегія суддів зауважує, що недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування щодо оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, яке прийнято на наступному етапі, тобто рішення Комісії про відмову у реєстрації податкової накладної, теж не є законним.

Враховуючи безпідставність зупинення реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020, колегія суддів зазначає, що прийняття протиправного рішення про зупинення реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 є передумовою прийняття відповідного рішення Комісії про відмову у його реєстрації, а отже, оскаржуване рішення відповідача про відмову у реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 є незаконним.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції висновку, що відповідач мав правові підстави для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 датою його подання, колегія суддів зазначає, що зазначена вимога є похідною та також підлягає задоволенню.

Відповідно до підпункту 201.16.4. пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію якої в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено, реєструється у день настання однієї із таких подій : а) прийнято рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; б) набрало законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з п. 19, п. 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення суду).

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (пункт 20 Порядку № 1246).

Зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подані позивачем розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 датою його фактичного надходження є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та належним способом захисту порушеного права.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 03 листопада 2021 року у справі № 360/2460/20.

Таким чином, оскільки рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних є протиправним та підлягає скасуванню, з метою відновлення порушеного права та ефективного захисту суд першої інстанції дійшов вірного висновку про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати розрахунку коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 в ЄРПН датою її фактичного надходження.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського Суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23.07.2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та «Вуліч проти Швеції» суд визначив, що «... адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі і поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління».

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог , вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Колегія суддів зазначає , що на законодавчому рівні поняття «дискреційні повноваження» суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення.

Поняття дискреційних повноважень наведене у Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Пунктами 1.6, 2.4 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 23 червня 2010 року № 1380/5 передбачено, що дискреційні повноваження - сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Стосовно дискреційних повноважень, суд, за наслідками аналізу вказаних положень, зазначає, що такими є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом таких повноважень є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова «може».

У такому випадку дійсно суд не може зобов`язати суб`єкта владних повноважень обрати один з правомірних варіантів поведінки, оскільки який би варіант реалізації повноважень він не обрав, кожен з них буде правомірним, а тому це не порушує будь-чиїх прав.

Натомість, відповідач у спірних правовідносинах вже реалізував свої дискреційні владні повноваження, прийнявши рішення про відмову в реєстрації податкових накладних.

Виходячи із фактичних обставин справи та враховуючи нормативно-правове обґрунтування, колегія суддів доходить висновку, що у даному випадку повноваження відповідача не є дискреційними та у Державної податкової служби України є лише один варіант поведінки зареєструвати розрахунок коригування №2 від 21.01.2021 до податкової накладної №4 від 23.11.2020 в ЄРПН датою його фактичного надходження.

Доводи апеляційної скарги є безпідставними , не впливають на правомірність висновків суду, оскільки в апеляційній скарзі зазначено лише те, що постанова суду першої інстанції є незаконною, підлягає скасуванню у зв`язку із ненаданням судом належної правової оцінки обставинам справи та невірним застосуванням норм матеріального та процесуального права, зміст апеляційної скарги , який повністю дублює заперечення на позов, подані до суду першої інстанції , містить виключно суб`єктивне бачення апелянта обставин справи, які розглянуто судом першої інстанції та надано належну правову оцінку, апелянтом у скарзі абсолютно не зазначено в чому ж конкретно виявилося ненадання судом першої інстанції належної правової оцінки обставинам справи, тобто які з них випали з поля зору суду, а які було досліджено невірно, а також не зазначено того, які ж висновки, натомість, повинні були б бути зроблені судом та не обґрунтовано в чому полягає невірність застосування судом норм матеріального права, які саме норми та яким чином було порушено чи неправильно застосовано та яких процесуальних норм адміністративного судочинства не було дотримано судом під час розгляду даної адміністративної справи, а також не зазначено які з поданих доказів суд дослідив неправильно або неповно, а відповідно і підстави для скасування постанови суду першої інстанції відсутні.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат зі сплати судового збору. Доводів щодо незгоди з розміром судових витрат, які рішенням суду стягнені на користь позивача , апеляційна скарга не містить .

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 03.09.2021 по справі № 440/3248/21 залишити без змін.

.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) Н.С. Бартош А.М. Григоров
Повний текст постанови складено 24.04.2023 року