Справа № 640/8833/22
Суддя: Мєзєнцев Євген Ігорович
Дата ухвалення: 2023-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/8833/22 Суддя (судді) першої інстанції: Шейко Т.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Сорочка Є.О., Собківа Я.М., при секретарі Войтковській Ю.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 жовтня 2022 року у справі за адміністративним позовом Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації до Північного офісу Держаудитслужби України про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ :

Департамент регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Північного офісу Держаудитслужби України в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок UA-2021-04-23-004803-с, опублікований 20 травня 2022 року, про результати моніторингу процедури закупівлі, проведеної Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (предмет закупівлі - «Нове будівництво пров. Івана Сокура в м. Бровари Київської області).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 жовтня 2022 року адміністративний позов задоволено повністю.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Судом першої інстанції встановлено, що Північним офісом Держаудитслужби України розпочатий 09 травня 2022 року моніторинг предмету закупівлі: «Нове будівництво пров. Івана Сокура в м. Бровари Київської області» (ідентифікатор закупівлі UA-2021-04-23-004803-C). Застосована процедура закупівлі: Відкриті торги.

30 травня 2022 року Північним офісом Держаудитслужби України на веб-порталі з питань публічних закупівель опубліковано висновок про результати моніторингу закупівлі Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації, згідно з яким встановлені порушення частини п`ятої статті 8, частини першої статті 31, пункту 3 частини другої статті 32 Закону № 922-VIII.

Вважаючи такий висновок відповідача протиправним, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ (далі - Закон № 2939-XII) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Відповідно до статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань; за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі.

Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю (стаття 5 Закон № 2939-XII).

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

У відповідності до підпункту 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення №43 встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

З аналізу наведених приписів вбачається, що Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Так, у пункті 14 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі Закон № 922-VIII) закріплено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Частиною третьою статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Згідно з частиною четвертою статті 8 Закону № 922-VIII строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина шоста статті 8 Закону № 922-VIII).

Відповідно до частини сьомої статті 8 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

В силу приписів пунктів 10, 11 статті 8 Закону №922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Відповідно до статті 15 Закону № 2939-XII законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Крім того, пунктом 15 статті 10 Закону №2939-XII передбачено, що органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

З наведених законодавчих положень вбачається, що складений за результатами моніторингу закупівлі висновок про результати моніторингу закупівлі є актом індивідуальної дії, який містить обов`язкові для виконання заходи, направлені на усунення виявлених порушень, і такий висновок в зобов`язальній частині може бути оскаржений як в адміністративному, так і в судовому порядку.

При цьому, викладені у висновку про результати моніторингу закупівлі порушення, можуть бути підставою для притягнення службових (посадових) осіб підконтрольних суб`єктів господарювання як до дисциплінарної, так і до адміністративної відповідальності.

Стосовно твердження відповідача про порушення позивачем вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону №922-VII, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 19 частини другої статті 22 Закону №922-VII у тендерній документації зазначаються такі відомості про опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

На виконання зазначеної норми Закону Мінекономіки розроблено Перелік формальних помилок (далі - Перелік), який затверджено наказом Міністерства від 15.04.2020 № 710 «Про затвердження Переліку формальних помилок» (далі - Наказ), зареєстрований в Міністерстві юстиції України 29.07.2020 за № 715/34998, який містить вичерпний перелік помилок, які визначаються формальними, і при допущенні яких тендерна пропозиція учасника не повинна бути відхилена.

Судом встановлено, що в частині першій «Зміст і спосіб подання тендерної документації» Розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної документації» замовником наведено опис формальних (несуттєвих) помилок, зокрема:

- подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис.

- допущення учасниками у тендерній пропозиції формальних (несуттєвих) помилок, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки, які не призведуть до відхилення їх пропозицій.

Водночас, в оскаржуваному висновку зазначено, що повноваження які стосуються підпису документів тендерної пропозиції підтверджуються: протоколом (або випискою з протоколу) засновників; копією наказу про призначення; або довіреністю, або дорученням, або іншим документом, який підтверджує повноваження такої особи на підписання документів пропозиції. У складі пропозиції Переможця, на виконання вимог зазначених у пункті 6 Розділу 3 ТД, містяться документи, підписані не лише першим заступником генерального директора, на якого в складі пропозиції надано документи, що підтверджують право підпису, а й іншими особами (наприклад, календарний графік підписаний, у тому числі ОСОБА_1 , розрахунки показників І та III блоків загальновиробничих витрат та усередненого показника для визначення адміністративних витрат ПрАТ «Броварське шляхово-будівельне управління № 50» у 2021 році (на базі витрат 2020 року) - ОСОБА_2 , тощо). Однак, на вказаних осіб Переможцем не надано документів, які б підтверджували повноваження таких осіб на підписання документів пропозиції згідно з вимогами ТД, чим не виконано умови Примітки п. 1 Розділу 3 ТД.»

Втім, суд не погоджується з такими доводами відповідача, оскільки як вірно зауважено позивачем, уся тендерна пропозиція з додатками була підписана ЕЦП уповноваженої особи 04 червня 2021 року 17:22, а тому таке порушення є формальним і не може слугувати підставою для визнання учасника таким, що не виконав вимог тендерної документації.

Стосовно іншого порушення, а саме: «Відповідно до пункту 6 Розділу 3 ТД учасник повинен надати копію чинного договору, яким підтверджується можливість приймання/знешкодження відходів, які будуть утворюватися в процесі виконання робіт саме за договором, укладеним за результатами даної закупівлі на спеціально відведених місцях чи на об`єктах поводження з відходами. Переможцем надано договір на здійснення операцій у сфері поводження з відходами від 03.04.2017 №01-03/04-17. При цьому у складі пропозиції відсутня додаткова угода до вказаного договору, яка б свідчила про продовження терміну дії договору у період з 01.01.2019 по 29.04.2020, у зв`язку з чим Переможцем документально не підтверджено інформацію щодо наявності чинного договору, яким підтверджується можливість приймання/знешкодження відходів, які будуть утворюватися в процесі виконання робіт на спеціально відведених місцях чи на об`єктах поводження з відходами, чим не виконано вимоги п.6 Розділу 3 ТД», суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно зауважено позивачем, відповідно до пункту 8.2. Договору на здійснення операцій у сфері поводження з відходами від 03 квітня 2017 року №01 -03/04-17, який додано Переможцем у складі тендерної пропозиції: «Договір вважається продовженим на кожен наступний календарний рік, без обмеження кількості пролонгацій до тих пір поки одна із сторін не менше ніж на 30 днів до закінчення строку чинності Договору письмово не заявить про його припинення.».

Отже, наявність додаткових угод на продовження договору на здійснення операцій у сфері поводження з відходами від 03 квітня 2017 року №01- 03/04-17 є додатковою інформацією, яку надав учасник на свій розсуд, і яка не вимагалася тендерною документацією та не може бути причиною для відхилення тендерної пропозиції учасника ПрАТ «Броварське шляхово-будівельне управління №50».

Учасник ПрАТ «Броварське шляхово-будівельне управління №50» підтвердив кваліфікаційні вимоги, встановлені тендерної документацією, шляхом надання відповідних документів, тому підстави для відхилення тендерної пропозиції ПрАТ «Броварське шляхово-будівельне управління №50» відсутні.

За наведеного, висновки відповідача у вказаній частині є протиправними.

Крім того, відповідачем було зазначено, що відповідно до пункту 2 Розділу 5 ТД усі документи, які учасник отримує від інших осіб/юридичних осіб приватного чи публічного права (підприємств, установ, організацій) повинні бути видані не раніше дати оприлюднення оголошення про проведення даної закупівлі (за виключенням ліцензій, дозволів, сертифікатів, свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів, трудових книжок та наказів про призначення на посаду, що підтверджують повноваження на підпис документів тендерної пропозиції та договору). На виконання п. 2 Розділу 3 ТД для підтвердження повноважень особи, яка підписала банківську гарантію, Переможцем надано довіреність, видану AT «РВС БАНК» 21.12.2020, що не відповідає вимогам пункту 2 Розділу 5 ТД, оскільки оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднене 23.04.2021.

Утім в самій тендерній документації є застереження щодо можливості подання документів, які підтверджують повноваження уповноважених осіб, складені датою до оголошення процедури закупівлі, а саме 23 квітня 2021 року.

В пункті 2 розділу 5 тендерної документації визначено, що усі документи, які учасник отримує від інших осіб/юридичних осіб приватного чи публічного права (підприємств, установ, організацій) повинні бути видані не раніше дати оприлюднення оголошення про проведення даної закупівлі (за виключенням ліцензій, дозволів, сертифікатів, свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів, трудових книжок та наказів про призначення на посаду), що підтверджують повноваження на підпис документів тендерної пропозиції та договору. Оскільки довіреність від 21 грудня 2020 року є підтвердженням повноважень отриманим від третьої особи є за своєю суттю документом на підтвердження повноважень - то така довіреність може бути видана датою до оголошення процедури закупівлі.

Крім того, як встановлено судом, у зв`язку із виявленням порушень під час спірного моніторингу відповідачем на підставі статей 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», у пункті 3 Висновку було зобов`язано Замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за Договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Надаючи правову оцінку наведеним вище положенням, суд виходить з наступного.

Такий захід реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, що наразі виконаний в певному обсязі, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням. Однак, зауваження Держаудитслужби зводиться до невідповідності пропозиції одного з учасників вимогам тендерної документації, що носить формальний характер, так як воно не пов`язане із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

При цьому судом мають враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені, та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних будівельних робіт і публічними інтересами.

Статтею 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства. Проте ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати застосування відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору.

Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне або нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується, як з завданнями відповідача, визначеними Положенням про Державну аудиторську службу України, так і з вимогою про застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору.

З огляду на такі обставини суд вважає, що зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у визначений відповідачем у висновку спосіб у даному випадку є непропорційним.

Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». При цьому, з питань оцінки «пропорційності» ЄСПЛ, як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.

Таким чином, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, зокрема, шляхом розірвання договору, призведе до порушення прав та інтересів позивача, третьої особи та матиме для них негативні наслідки, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21 січня 2021 року по справі №120/1297/20-а.

Разом з цим суд звертає увагу, що виявлене в ході моніторингу порушення не обмежило інших учасників закупівлі в оцінці об`єктивного та неупередженого визначення переможця та можливості реалізувати своє право на оскарження процедури закупівлі, оскільки 16 червня 2021 року Замовником в системі PROZORRO опубліковано копію договору №38-21, укладеного з ПрАТ Броварське шляхово-будівельне управління №50.

Враховуючи вищенаведене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що вимога відповідача в частині зобов`язання Замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за Договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, за встановлених обставин, є необґрунтованою.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі від 20 травня 2022 року № UA-2021-04-23-004803-с є протиправним та підлягає скасуванню.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби України залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 жовтня 2022 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Є.І.Мєзєнцев

cуддя Є.О.Сорочко

суддя Я.М.Собків