Справа № 360/2125/22
Суддя: Є.О. Кисельова
Дата ухвалення: 2023-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

24 квітня 2023 року м. ДніпроСправа № 360/2125/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисельова Є.О. розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника позивача про повернення заяви відповідачу та застосування заходів процесуаального примусу у справі за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Луганській області, Рубіжанського міського суду Луганської області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов вказний позов.

Сторони про дату та час розгляду справи повідомлялись належним чином.

Відповідно до частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Оскільки сторони про час, дату та місце розгляду заяви були повідомлені належним чином, відсутні потреби заслухати свідка чи експерта, суд вважає за можливе провести судове засідання в порядку письмового провадження на підставі наявних у матеріалах справи доказів.

До суду від представника позивача надійшло клопотання про повернення заяви керівника апарату Рубіжанського міського суду Луганської області Оксани Дувалової, що подана до Луганського окружного адміністративного суду 12 квітня 2023 року у справі № 360/2125/22 та застосування заходів процесуального примусу, в обґрунтування якого зазначено, що заява, подана керівником апарату суду без повноважень та у порушення Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та Наказу Державної судової адміністрації України від 23 березня 2017 року № 367, оскільки не містить електронного підпису і надіслана не з сервісу електронної пошти mail.gov.ua.

Вважає, що Рубіжанський міський суд Луганської області в черговий раз зловживає процесуальними правами, свідомо та навмисно порушує установлений законодавством порядок електронного документообігу у судах, будучи при цьому органом судової влади, якому достеменно відомо про форму, спосіб подання документів до суду та осіб, які мають право це робити від імені юридичної особи.

У зв`язку з наведеним просить суд:

-заяву керівника апарату Оксани Дувалової, що подана до Луганського окружного адміністративного суду 12 квітня 2023 року у справі № 360/2125/22 -повернути заявнику;

-застосувати до виконуючого обов`язки голови Рубіжанського міського суду Луганської області Романовського Євгенія Олеговича заходи процесуального примусу за невиконання процесуальних обов`язків, зокрема порушення порядку електронного документообігу в судах, та постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з ОСОБА_2 штрафу у сумі трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вирішуючи клопотання представника позивача про повернення заяви керівника апарату Рубіжанського міського суду Луганської області Оксани Дувалової, що подана до Луганського окружного адміністративного суду 12 квітня 2023 року у справі № 360/2125/22, суд виходить з такого.

Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», закріплено, що порядок електронного документообігу визначається державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями всіхформ власності згідно з законодавством.

Наказом Державної судової адміністрації України від 23 березня 2017 року № 367 затверджено Тимчасовий регламент обміну електронними документами між судами та учасниками судового процесу, кримінального провадження, який визначає порядок надсилання учасникам судового процесу, кримінального провадження процесуальних документів в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді відповідно до процесуального законодавства.

П. 10 розділу ІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України визначає, що приймання та передавання документів електронними засобами зв`язку здійснюється відповідно до Положення про порядок використання ресурсів локальної обчислювальної мережі в Державній судовій адміністрації України, територіальних управліннях Державної судової адміністрації України, місцевих та апеляційних судах загальної юрисдикції, затвердженого наказом ДСА України від 04.12.2013 № 164, та Тимчасового порядку обміну офіційними електронними документами, затвердженого наказом ДСА України від 15.11.2016 № 231.

Основні організаційно-правові засади електронного документообігу та

використання електронних документів затвердженні у ЗУ «Про електронні документи та електронний документообіг».

Відповідно до статті 5 цього Закону електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Він може бути створений, переданий, збережений перетворений електронними засобами у візуальну форму (як електронну, так і паперову), придатну для сприймання його змісту людиною. Переліком форматів даних електронних документів постійного і тривалого (понад 10 років) зберігання, затвердженого наказом Мін`юсту від 11.11.2014 № 1886/5 встановленні приклади візуальної форми електронного документа.

Згідно зазначеного переліку для створення текстових електронних документів використовується формат даних електронних документів (розширення) PDF/A-1(*.pdf), повна назва: Portable Document Format/Archival-1 - відкритий міжоперабельний формат для обміну електронними документами/архівний - частина 1. Для створення фото-електронних документів використовується формат даних електронних документів TIFF(*.tif), повна назва: Tagged Image File Format - формат файла розміченої растрової графіки.

Відповідно до п. 8.2.13 Положення про порядок використання ресурсів локальної обчислювальної мережі в Державній судовій адміністрації України, територіальних управліннях Державної судової адміністрації України, місцевих та апеляційних судах загальної юрисдикції, затвердженого наказом ДСА України від 04.12.2013 № 164, при формуванні електронного листа в рядку «Тема» вказується його зміст у стислому вигляді.

Якщо кінцевий адресат не має власної електронної адреси, в електронному листі треба вказати, кому адресована передана інформація (якщо ця інформація відсутня в рядку «Тема»). Рядок «Тема» заповнюється обов`язково.

Відповідно до п. 8.2.17 цього ж Положення кожний електронний лист має бути підписаний. Підпис складається з наступних рядків: посада та назва підрозділу, назва Користувача; прізвище, ім`я, по батькові відправника;код міжміського зв`язку (оператора мобільного зв`язку) та телефон; e-mail адреса.

До даного листа приєднаний файл PDF, але відповідно до п. 8.2.14 Положення, у випадку приєднання файлів у листі необхідно давати стислу інформацію про файли, що приєднуються. Усі приєднані файли мають бути у форматі «ZIP-архіву» або «RAR-архіву».

Відповідно до частини сьомої статті 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему (частина восьма статті 44 КАС України).

За правилом абзацу другого частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Статтею 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», визначено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис, накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Відповідно статті 8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму.

Відповідно до п. 8.2.8 Положення про порядок використання ресурсів локальної обчислювальної мережі в Державній судовій адміністрації України, територіальних управліннях Державної судової адміністрації України, місцевих та апеляційних судах загальної юрисдикції, офіційні документи, що вкладаються до електронного листа-повідомлення, за умови впровадження електронного цифрового підпису, обов`язково підписуються з використанням посиленого сертифіката відкритого ключа після внесення реєстраційних дати та номера особою, що реєструє та відправляє лист.

Відповідно до п. 9 Тимчасового порядку обміну офіційними електронними документами між місцевими та апеляційними судами, Державною судовою адміністрацією України, територіальними управліннями Державної судової адміністрації України, підприємствами, що належать до сфери управління Державної судової адміністрації України, файл, створений відповідно до вимог пунктів 7, 8 цього Порядку, підписується відповідальною особою з використанням власного ключа електронного цифрового підпису або електронної печатки канцелярії (служби діловодства).

Отже, подана до Луганського окружного адміністративного суду, за власноручним підписом кульковою ручкою керівника апарату Рубіжанського міського суду Луганської області Оксани Дуванової у вигляді зображень формату JPG не є належним форматом даних електронних документів (розширення), який використовується у електронному документообігу, у тому числі, в судах.

Згідно частин другої та третьої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначені статтею 167 КАС України.

Частиною першою статті 167 КАС України встановлено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статі 167 КАС України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Згідно частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною третьою статті 55 КАС України передбачено, що юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Частиною першою статті 57 КАС України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність (частина друга статті 57 КАС України).

Відповідно до частини першої статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами:

1) довіреністю фізичної або юридичної особи;

2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Згідно частини третьої статті 59 КАС України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (частина четверта статті 59 КАС України).

Відповідно до частини шостої статті 59 КАС України оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання (частина восьма статті 59 КАС України).

З вищевикладених правових норм слідує, що Кодекс адміністративного судочинства України передбачає дві форми участі сторін у судовому процесі: особисту участь (самопредставництво) та участь через представника (представництво).

При цьому, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження.

За загальним правилом представництво особи у судовому процесі здійснюється адвокатом, повноваження якого підтверджуються довіреністю або ордером.

Виключенням є представництво у справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, коли представником може бути фізична особа, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Перелік справ незначної складності визначений частиною шостою статті 12 КАС України.

Судом встановлено, що заява про надання пояснень у справі подана та підписана керівником апарату Рубіжанського міського суду Луганської області Оксаною Дувановою.

При цьому, доказів на підтвердження повноважень Дуванської О. щодо права подачі та підпису імені Рубіжанського міського суду Луганської області до матеріалів справи не додано.

Отже, суд дійшов висновку, що заява керівника апарату Рубіжанського міського суду Луганської області Оксани Дувалової, що подана до Луганського окружного адміністративного суду 12 квітня 2023 року у справі № 360/2125/22 подана і підписана особою, якої не надано доказів на підтвердження повноважень. Тобто, відповідна заява підписана не уповноваженою особою.

Відповідно до частини другої статті 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Враховуючи, що заяви є очевидно безпідставними внаслідок їх підписання особою, яка не має право їх підписувати, суд вважає за необхідне повернути їх заявнику без розгляду.

Вирішуючи клопотання представника позивача про застосування заходів процесуального примусу, суд виходить з такого.

Дослідженням матеріалів адміністративної справи, судом встановлено, що Рубіжанським міським судом Луганської області на виконання ухвали суду від 12.04.2023 надано пояснення у справі.

Відповідно до частини четвертої статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Частиною першою статті 144 КАС України визначено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Статтею 145 цього Кодексу визначено перелік видів процесуального примусу.

Частиною першою статті 149 КАС України закріплено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень;

4) використання під час процедури врегулювання спору за участю судді портативних, аудіотехнічних пристроїв, а також здійснення фото- і кінозйомки, відео-, звукозапису.

З аналізу наведених норм слідує, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у встановленому розмірі.

Враховуючи, що Рубіжанським міським судом Луганської област ухвалу суду від 12.04.2023, якою витребувано докази у справі, виконано 24.04.2023, у зв`язку з чим відсутні підстави застосування до відповідача 2 заходів процесуального примусу. Відтак у задоволення клопотання в цій частині слід відмовити.

Керуючись статтями 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву керівника апарату Рубіжанського міського суду Луганської області Оксани Дувалової, що подана до Луганського окружного адміністративного суду 12 квітня 2023 року у справі № 360/2125/22 - повернути заявнику без розгляду.

У задоволенні клопотання представника позивача про застосування заходів процесуального примусу відмовити.

Ухвала в частині повернення заяви без розгляду набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала в частині відмови клопотання про застосування заходів процесуального примусу набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяЄ.О. Кисельова