Справа № 320/13705/21
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2023-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2023 року № 320/13705/21

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КИЇВТРАНСПАРКСЕРВІС» до Виконавчого комітету Бориспільської міської ради про визнання протиправним та скасування припису, -

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю «КИЇВТРАНСПАРКСЕРВІС» (далі також - ТОВ «КИЇВТРАНСПАРКСЕРВІС», позивач) до Виконавчого комітету Бориспільської міської ради (далі також -відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправними та скасувати припис № 28-06/05102021-Д4 від 05 жовтня 2021 року, складений головним спеціалістом Відділу контролю за благоустроєм Виконавчого комітету Бориспільської міської ради Дорожкіним Василем.

Ухвалою суду від 23 листопада 2021 року відкрито провадження у даній справі та вирішено здійснювати її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Позовні вимоги обґрунтовано неправомірністю оскаржуваного припису з огляду на порушення порядку його прийняття та відсутністю визначених ним обставин допущення позивачем правопорушення у сфері благоустрою населених пунктів.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві, наголошує на обґрунтованості прийнятого ним оскаржуваного рішення з огляду на відповідність вимогам чинного законодавства як самого припису, так і дотримання визначеного законом порядку його прийняття.

Така позиція Виконавчого комітету Бориспільської міської ради була заперечена позивачем у наданій суду відповіді на відзив відповідача.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, ТОВ «КИЇВТРАНСПАРКСЕРВІС» є суборендарем земельної ділянки кадастровий площею 2.2 га, кадастровий номер :05:001:0670, цільове призначення: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, яка знаходиться за адресою вул. Чумацька, місто Бориспіль, Київська область.

05 жовтня 2021 року головним спеціалістом Відділу контролю за благоустроєм Виконавчого комітету Бориспільської міської ради Дорожкіним Василем складено припис №28-06/05102021-Д4.

Як вбачається зі змісту вказаного припису, представниками Відділу контролю за благоустроєм Виконавчого комітету Бориспільської міської ради проведено перевірку, за результатами якої встановлено порушення позивачем вимог Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та Типових правил благоустрою території населеного пункту, затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27 листопада 2017 року №310.

У зв`язку з наведеним, приписом запропоновано позивачу відновити пошкоджений асфальт біля вказаної вище земельної ділянки у строк до 10 жовтня 2021 року та попереджено про можливе настання адміністративної відповідальності за статтею 152 Кодексу України про адміністративні правопорушення у разі невиконання припису.

Вважаючи такий припис відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» благоустрій населених пунктів - комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля; заходи з благоустрою населених пунктів - роботи щодо відновлення, належного утримання та раціонального використання територій, охорони та організації упорядкування об`єктів благоустрою з урахуванням особливостей їх використання.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить затвердження правил благоустрою територій населених пунктів.

Відповідно до частини 1 статті 34 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» Правила благоустрою території населеного пункту (далі - Правила) - нормативно-правовий акт, яким установлюються вимоги щодо благоустрою території населеного пункту. Правила розробляються на підставі Типових правил благоустрою території населеного пункту (далі - Типові правила) для всіх сіл, селищ, міст і затверджуються відповідними органами місцевого самоврядування. Типові правила розробляються та затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства. У разі якщо відповідною сільською, селищною, міською радою не прийнято рішення про затвердження Правил, застосовуються Типові правила. Орган місцевого самоврядування забезпечує вільний доступ населення до затверджених Правил.

Так, рішенням Бориспільської міської ради від 14 вересня 2021 року № 987-13-VIII затверджені Правила благоустрою Бориспільської міської територіальної громади (далі також - Правила).

Відповідно до пункту 1.2. Правил припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога уповноваженої особи щодо усунення порушення Правил та є обов`язковим для виконання.

Водночас, відповідно до підпункту 2.3.2 пункту 2.3 Положення про Відділ з контролю за благоустроєм Виконавчого комітету Бориспільської міської ради, затвердженого розпорядженням Бориспільського міського голови від 10 червня 2021 року № 255-1, відділ відповідно до покладених на нього завдань здійснює наступні функції, зокрема, складає приписи, протоколи про порушення законодавства у сфері благоустрою населених пунктів для притягнення винних до відповідальності.

З огляду на наведене вбачається наявним у відповідача право на складення оскаржуваного припису за порушення у сфері благоустрою населених пунктів.

Разом із тим, при вирішенні даної справи суд враховує вимоги пункту 3 частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України), відповідно до якого у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

При цьому загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Наведене неодноразово підкреслювалось і Верховним Судом, зокрема у його постанові від 19 квітня 2021 року у справі № К/9901/121/21.

Втім, оскаржуваний у межах розгляду даної справи припис відповідача, який є індивідуально-правовим актом та безпосередньо породжує права і обов`язки для позивача, не відповідає наведеному вище критерію, визначеному пунктом 3 частини 2 статті 2 КАС України, адже не містить ні посилання на фактичні обставини, які дозволяють встановити факт порушення позивачем вимог законодавства у сфері благоустрою населених пунктів, ні посилання на інший будь-який інший офіційний документ, який би встановлював вказані обставини.

Зазначене ж у приписі порушення позивачем вимог Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та Типових правил благоустрою території населеного пункту, затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27 листопада 2017 року №310, є абстрактним, оскільки воно не конкретизує, які саме норми вказаних нормативно-правових актів були порушені, не надають позивачу можливості вірно та однозначно визначити яка саме його поведінка стала підставою для притягнення до юридичної відповідальності.

Більше того, оскільки, як вже було зазначено, рішенням Бориспільської міської ради від 14 вересня 2021 року № 987-13-VIII затверджені Правила благоустрою Бориспільської міської територіальної громади, на території, юрисдикційно підвідомчій Бориспільській міській раді, згідно вимог вказаної вище частини 1 статті 34 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», діють саме вимоги Правил, а не Типових правил благоустрою території населеного пункту, затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27 листопада 2017 року №310. Тобто оскаржуваний припис безпідставно встановлює порушення позивачем таких Типових правил благоустрою території населеного пункту.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає про встановлення порушення ТОВ «КИЇВТРАНСПАРКСЕРВІС» вимог підпункту 9.1.7 пункту 9 ДБН Б.2.2-5:2011 «Планування та забудова міст, селищ і функціональних територій».

У той же час, сам припис № 28-06/05102021-Д4 від 05 жовтня 2021 року не містить посилань на вказані норми ДБН Б.2.2-5:2011.

Так, відповідно до підпункту 9.1.7 пункту 9 ДБН Б.2.2-5:2011 зазначено, що роботи з поновлення покриття проїжджої частини доріг та тротуарів треба виконувати протягом 48 годин незалежно від сезону з метою забезпечення безаварійного руху автотранспорту та механізованого прибирання.

Разом із тим, відповідно до пункту 1.1 ДБН Б.2.2-5:2011 ці норми встановлюють загальні положення проектування нового будівництва, реконструкції та капітального ремонту об`єктів благоустрою. Цих норм треба дотримуватися під час проектування, виконання та приймання робіт з благоустрою територій населених пунктів.

Однак у даному випадку, позивач не є суб`єктом здійснення проектування, виконання та приймання робіт з благоустрою територій населених пунктів, а відтак порушень вказаних норм ДБН ним не могло бути вчинено.

Окремо суд звертає увагу на ту обставину, що оскаржуваний припис був вручений не безпосередньо керівнику чи представнику позивача, а ФОП ОСОБА_1 , який, як зазначає позивач, виконував на підставі договору роботи з розчищення та вирівнювання земельної ділянки кадастровий номер :05:001:0670.

Відповідачем, за час розгляду справи, на виконання вимог частини 2 статті 77 КАС України, не доведено наявності у ФОП ОСОБА_1 повноважень представника позивача.

Більше того, долученою до матеріалів справи постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 жовтня 2021 року у справі № 359/10119/21 встановлено, що ОСОБА_1 виконував роботи з розчищення земельної ділянки на підставі договору про виконання робіт №23/09/2021 від 23 вересня 2021 року, укладеного між ним та ТОВ «КИЇВТРАНСПАРКСЕРВІС», що свідчить про відсутність у ФОП ОСОБА_1 повноважень представляти інтереси ТОВ «КИЇВТРАНСПАРКСЕРВІС».

Отже, оскаржуваний припис був вручений не представнику позивача, чим порушено вимогу самого припису, формою якого, затвердженою рішенням Бориспільської міської ради від 14 вересня 2021 року № 987-13-VIII, визначено необхідність його вручення саме представнику відповідної юридичної або фізичної особи.

Беручи до уваги зазначене суд вважає, що відповідачем, за час розгляду справи, на виконання вимог частини 2 статті 77 КАС України, не доведено правомірності прийнятого ним оскаржуваного рішення.

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, пункт 29).

З огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд зазначає, що решта доводів та тверджень учасників справи, у контексті наведених правових вимог, не впливають на висновки суду за наслідком розгляду даної справи.

Відповідно до статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки оскаржуване рішення не відповідає наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.

Згідно статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи зазначене, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270, 00 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «КИЇВТРАНСПАРКСЕРВІС» (03115, місто Київ, проспект Перемоги, будинок 118; ) до Виконавчого комітету Бориспільської міської ради (08301, Київська область, містоБориспіль, вулиця Київський шлях, будинок 72; ) про визнання протиправним та скасування припису - задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати припис № 28-06/05102021-Д4 від 05 жовтня 2021 року, складений головним спеціалістом Відділу контролю за благоустроєм Виконавчого комітету Бориспільської міської ради Дорожкіним Василем.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Виконавчого комітету Бориспільської міської ради на користь товариства з обмеженою відповідальністю «КИЇВТРАНСПАРКСЕРВІС» понесені останнім судові витрати у розмірі 2 270, 00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.