Справа № 405/1495/23
Суддя: Іванова Л. А.
Дата ухвалення: 2023-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 405/1495/23
Провадження №2-а/405/17/23
У Х В А Л А

13 березня 2023 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., при вирішенні питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до управління державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Ленінського районного суду м. Кіровограда з зазначеною позовною заявою, в якій просить:

визнати протиправною та скасувати постанову, винесену управлінням державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького № 1 від 04.01.2022 року про притягнення її ( ОСОБА_1 ) до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП;

визнати протиправною та скасувати постанову, винесену управлінням державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького № 5 від 05.01.2022 року про притягнення її ( ОСОБА_1 ) до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Згідно зі ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Під час ознайомлення з матеріалами зазначеної позовної заяви встановлено, що її подано без додержання вимог, визначених статтями 160, 161 КАС України, з огляду на наступне.

Пунктом 4 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до частини четвертої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В порушення цих вимог, у пункті 2 прохальної частини позову позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову, винесену управлінням державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького № 5 від 05.01.2022 року про притягнення її ( ОСОБА_1 ) до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, проте долучає до матеріалів позовної заяви копію постанови № 4 по справі про адміністративне правопорушення від 05.01.2022 року, в зв`язку з чим, позивачу необхідно уточнити прохальну частину позовної заяви.

Крім того, згідно зі статтею 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Частиною 2 ст. 286 КАС України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, щодо притягнення до адміністративної відповідальності, а саме: позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

З огляду на викладене, законодавцем чітко визначено, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності законодавством встановлено спеціальний 10-денний строк, який обчислюється, зокрема, з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За приписами частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Законодавством регламентовано чіткі строки звернення до суду з адміністративним позовом, перебіг яких починається з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення свого права або законного інтересу, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на захист.

Отже, при вирішенні питання пропуску строку звернення з позовом до суду щодо оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, суди повинні з`ясувати дату отримання цієї постанови.

Вказана правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 31 січня 2020 року у справі № 755/7433/19.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач з позовною заявою про скасування постанов у справі про адміністративне правопорушення звернулася до суду 03 березня 2023 року та оскаржує постанови про накладення адміністративного стягнення від 04 та 05 січня 2022 року, при цьому, як на підставу для поновлення строку позивач посилається на те, що останній не було відомо про існування зазначених постанов, вони їй (позивачу) не вручались, а про їх існування дізналася лише 22 лютого 2023 року з додатку «Дія», коли з банківської установи надійшло електронне повідомлення про те, що на підставі виконавчих проваджень: АСВП № 68400532 від 03.02.2022 року та АСВП № 68400694 від 03.02.2022 року здійснено блокування рахунків і банківських карток, разом із тим, суд зауважує, що жодних доказів на підтвердження необізнаності стосовно існування оскаржуваних постанов, позивач до матеріалів заяви не долучає.

Окрім того, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Поряд з цим, позивачем при зверненні до суду судовий збір не сплачено.

Водночас, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 18.03.2020 року (справа № 543/775/17) відступила від висновків Верховного Суду України, викладених у постанові від 13.12.2016 року (провадження № 21-1410а16) та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

У зазначеній постанові Великої Палати Верховного Суду також вказано, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 Кодексу України про адміністративне правопорушення, як і в інших справах, які розглядаються судом в порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Частиною другою статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір».

Порядок сплати судового збору регулюється Законом України "Про судовий збір".

Частина друга статті 3 Закону України «Про судовий збір» містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а статтею 5 цього Закону визначено перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Установлено, що у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року встановлено в розмірі 2 684 гривні (ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік»).

При цьому, за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Судом встановлено, що позивачем ОСОБА_1 пред`явлено позовну заяву до суду, яка містить дві самостійні позовні вимоги немайнового характеру, а саме: про визнання протиправною та скасування постанови № 1 по справі про адміністративне правопорушення від 04.01.2022 року та про визнання протиправною та скасування постанови № 5 по справі про адміністративне правопорушення від 05.01.2022 року.

Відповідно до п.п.1 п. 3 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У той же час, відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 6 вказаного Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З огляду на викладене вище, враховуючи, що позивачем пред`явлено дві позовні вимоги немайнового характеру, ставка судового збору за яким відповідно до п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2023 року становить 2 684 грн., тобто 1 073 грн. 60 коп., позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 2 147 грн. 20 коп. (1 073 грн. 60 коп. х 2).

Усунення вказаного недоліку можливе шляхом сплати позивачем судового збору в розмірі 2 147 грн. 20 коп. та надання суду оригіналу квитанції про сплату судового збору в зазначеному розмірі для долучення до матеріалів справи.

При цьому, судом відзначається, що залишення позовної заяви без руху з підстав зазначених вище не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями160,161цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до ч. 3ст. 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленомустаттею 171 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, позовна заява повертається позивачеві.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 160, 161,169 Кодексу адміністративного судочинства України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до управління державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, - залишити без руху, встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 виправити зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки позовної заяви, а саме:

-подати мотивовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, зазначивши в т.ч. докази отримання постанов, які оскаржуються;

-уточнити прохальну частину позовної заяви та вказати номер та дату постанови по справі про адміністративне правопорушення, яку позивач оскаржує. Зазначені недоліки необхідно усунути шляхом складання уточненої позовної заяви в новій редакції;

-сплатити судовий збір в розмірі 2 147 грн. 20 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл/Поділ.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0011569; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ленінський районний суд м. Кіровограда (назва суду, де розглядається справа), надавши суду оригінал квитанції про сплату судового збору або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, якщо такі є.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що в разі невиконання вказаних вимог позовна заява буде визнана не поданою та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова