Справа № 420/5677/23
Суддя: Вовченко О.А.
Дата ухвалення: 2023-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5677/23
УХВАЛА

18 квітня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Вовченко О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду через систему «Електронний суд» надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, в якому позивач просить суд:

1. Визнати противоправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області при проведені перерахунку пенсії ОСОБА_1 (на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року за № 103) щодо зменшення з 01 січня 2018 року основного розміру пенсії за вислугу років;

2. Зобов`язати ГУ ПФУ в Одеській області здійснити з 1 січня 2018 року перерахунок пенсії позивачу відповідно до статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служб, та деяких інших осіб», у порядку і розмірах визначених постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103, виходячи з відсоткового значення розміру пенсії сум грошового забезпечення, визначеного на дату призначення пенсії ОСОБА_1 , та здійснити виплату з урахуванням виплачених сум.

Ухвалою від 27.03.2023 позов ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали, роз`яснено, що виявлені недоліки повинні бути усунені, шляхом надання до суду належним чином оформленої та обґрунтованої позовної заяви з уточненими позовними вимогами та доказами на їх підтвердження а також заяви про поновлення строку звернення до суду та належним чином оформленої позовної заяви (з копією відповідачу).

До суду від представника позивача за вх. №ЕС/3040/23 через систему «Електронний суд» в електронній формі надійшла заява про усунення недоліків, в якій представник позивача просить суд поновити позивачу строк звернення до суду з даним позовом та зазначає:

- «Щодо тверджень суду про пропуск позивачем строку звернення до суду та не наведення ним при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску та ненадання обґрунтованої заяви чи клопотання про його поновлення: …

Необхідно пам`ятати про те, що правовідносини, які склалися між Пенсіонером та пенсійним органом регулюються спеціальним законодавством, яким чітко визначено два види строків за якими пенсіонер має право на виплату недоотриманої пенсії: 1) з власної вини, виплачуються за минулий час, але не більше ніж за три роки до дня звернення за отриманням пенсії; нараховані суми пенсії, не отримані; 2) з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком.

Отже, навіть якщо припустити, що Позивачем було порушено загальний строк позовної давності у 6 місяців, це не змінює та не впливає на перебіг строків визначених спеціальним законодавством, яке має бути застосовано до даної категорії справ.

… Виходячи з того, що Закон України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» не є скасованим на момент подачі позову, а тому саме він підлягає застосуванню у даному конкретному випадку»;

- «Щодо твердження суду про те, що Позивач не конкретизує у прохальній частині позову, яке протиправне зменшення основного розміру його пенсії відбулось (зміна відсотків від грошового забезпечення, не врахування якогось виду грошового забезпечення при обчисленні пенсії, тощо) та не зазначає, у якому відсотковому значення розміру має обчислюватись його пенсі.

… Звертаючись із даним позовом до суду позивач змінив підстави подання даного позову, так у справі № 420/14407/22 підставою було саме зменшення конкретного відсоткового значення розміру грошового забезпечення пенсії ОСОБА_1 з 87% на 80%, тоді як у даній справі № 420/5677/23 підставою звернення є саме неврахування органом пенсійного забезпечення при проведенні розрахункових дій пов`язаних із пенсією Позивача вимог статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служб, та деяких інших осіб», та не дотримання порядку і розмірів визначених постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103. Зі мніною даної підстави фактично змінився і предмет позову, оскільки вимоги позивача не пов`язані з відсотками грошового забезпечення, так як це було в справі №420/14407/22.

Таким чином вбачається, що предмет та підстави позовів у справах №420/14407/22 та №420/5677/23 відрізняються.

Тож це є також і відповіддю на питання суду щодо того, що позивач не зазначає яке конкретно порушення відбулось: зміна відсотків від грошового забезпечення, не врахування якогось виду грошового забезпечення при обчисленні пенсії, тощо) та не зазначає, у якому відсотковому значення розміру має обчислюватись його пенсія.

… Тобто такий підхід із заявленими підставами та предметом спору, зазначивши, яке конкретно порушення відбулось, а саме зміна відсотків від грошового забезпечення, та зазначивши, у якому відсотковому значення розміру має обчислюватись його пенсія не виявився дієвим. З огляду на це позивачем було прийнято рішення про звернення до суду з даним позовом, зазначивши фактично інші предмет та підставу».

Отже, з викладеного вбачається, що до суду не надано доказів усунення недоліків позовної заяви, про які зазначено в ухвалі від 27.03.2023.

Згідно п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч.1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

При цьому, суддя вважає за необхідне зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Відповідно до положень ч.2 ст.173 КАС України остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті є завданням підготовчого провадження.

Згідно з вимогами ч.1 ст.47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

В той же час, суддя зазначає, що відповідно до ч.5 ст.13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Згідно з ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, позивач у позовній заяві в прохальній частині просить суд визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області при проведені перерахунку пенсії ОСОБА_1 щодо зменшення з 01 січня 2018 року основного розміру пенсії за вислугу років, однак не конкретизує у прохальній частині позову, яке протиправне зменшення основного розміру його пенсії відбулось (зміна відсотків від грошового забезпечення, не врахування якогось виду грошового забезпечення при обчисленні пенсії, тощо).

Також позивач просить суд зобов`язати ГУ ПФУ в Одеській області здійснити з 1 січня 2018 року перерахунок пенсії позивачу виходячи з відсоткового значення розміру пенсії сум грошового забезпечення, визначеного на дату призначення пенсії ОСОБА_1 , однак не зазначає, у якому відсотковому значення розміру має обчислюватись його пенсія.

Отже, враховуючи посилання представника позивача у заяві про усунення недоліків на те, що предмет та підстави позовів у справах №420/14407/22 та №420/5677/23 відрізняються, те, що зі змісту позовної заяви по справі №420/5677/23 не вбачається така відмінність (враховуючи посилання у позовній заяві на те, що: «Відповідно до наявного у позивача перерахунку пенсії за 2022 рік, йому було знижено відсоткову ставку грошового забезпечення з 87% до 80%, для підтвердження зменшення відсоткової ставки позивачу необхідно було отримати протокол про призначення пенсії ОСОБА_1 та розрахунків його пенсії, в якому наявна інформація про розмір відсоткової ставки грошового забезпечення - 87%» та « 24 березня 2018 року, на виконання вимог пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року за № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» Позивачу було здійснено перерахунок пенсії з 01.01.2018 р. На підставі довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується при перерахунку пенсій, в порядку, визначеному рішенням КМУ. Однак, Позивачу було зменшено основний розмір пенсії за вислугу років з 87 відсотків на 80 відсотків грошового забезпечення. Позивач вважає неправомірним таке зменшення основного розміру пенсії на 7 % грошового забезпечення»), позивачу слід уточнити позовні вимоги.

Також суддя зазначає, що представник позивача у заяві про усунення позовних вимог просить поновити позивачу строк звернення до суду, однак в той же час стверджує, що підлягають застосуванню норми ст. 46 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» щодо того, що нараховані суми пенсії, на виплату яких пенсіонер мав право, але не отримав своєчасно з власної вини, виплачуються за минулий час, але не більше ніж за три роки до дня звернення за отриманням пенсії; нараховані суми пенсії, не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів.

Суддя зазначає, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а дійшла висновку, що норми, зокрема статі 87 Закону № 1788-ХІ та статті 46 Закону № 1058-ІV (щодо необмеження будь-яким строком невиплаченої пенсіонерові суми пенсії), підлягають застосуванню у справах за позовами про оскарження бездіяльності, дій та/або рішень суб`єкта владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку пенсійних виплат виключно за наявності таких умов:

1) ці суми мають бути нараховані пенсійним органом;

2) ці суми мають бути не виплаченими саме з вини держави в особі пенсійного органу.

В той же час, щодо спорів щодо здійснення перерахунку пенсії особі, Верховний Суд у постанові від 31.03.2021 у справі №240/12017/19 дійшов такого висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Відтак, оскільки позивач оскаржує зменшення основного розміру його пенсії з 01.01.2018, спірні правовідносини виникли у 2018 році, однак позовну заяву до Одеського окружного адміністративного суду позивач подав 21.03.2023, тобто з пропуском встановленого законодавством строку.

Згідно з частиною 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, позивач пропустив строк звернення до суду з цим позовом, не навівши при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку та не надавши належним чином обґрунтованої заяви про його поновлення.

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, застосовуючи аналогію закону згідно ст.7 КАС України суддя вважає за необхідне продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Виявлені недоліки повинні бути усунені, шляхом надання до суду належним чином оформленої та обґрунтованої позовної заяви з уточненими позовними вимогами та доказами на їх підтвердження а також заяви про поновлення строку звернення до суду (з копією або доказами їх направлення відповідачу).

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії.

Встановити позивачу 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Вовченко