Справа № 380/10129/22
Суддя: Курилець Андрій Романович
Дата ухвалення: 2023-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2023 рокуЛьвівСправа № 380/10129/22 пров. № А/857/4133/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді Курильця А.Р.,

суддів Кушнерика М.П., Мікули О.І.,

з участю секретаря Хомича О.Р.,

представника відповідача Герасимюк О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2023 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

суддя в 1-й інстанції Хома О.П.,

час ухвалення рішення 07.02.2023 року, 16:19 год,

місце ухвалення рішення м.Львів,

дата складання повного тексту рішення 09.02.2023 року,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся в суд з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2023 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи та невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про задоволення позову.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що під час проведення службового розслідування не встановлено вчинення позивачем конкретних дій чи бездіяльності, що містять ознаки дисциплінарного проступку чи невиконання ним службових обов`язків, а надані документи та результати аналізу крові спростовують висновки відповідача, викладені в наказі №1861. Зазначає про можливість та необхідність проведення огляду на стан наркотичного сп`яніння в найближчому медичному закладі у м.Жовква, а не у м.Львів. Також звертає увагу колегії суддів на постанову Жовківського районного суду Львівської області, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст.130 КУпАП щодо позивача закрито на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційну скаргу заперечила, просить рішення Львівського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2023 року залишити без змін.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлялися про час і місце апеляційного розгляду справи, і оскільки їхня явка в суді апеляційної інстанції не є обов`язковою, апеляційний розгляд справи проведено у їхній відсутності на підставі наявних документів про права і взаємовідносини сторін. При цьому, колегія суддів відхиляє клопотання представника позивача про відкладення апеляційного розгляду справи, оскільки інформація, що в ньому наведена, не підтверджена жодними належними та допустимими доказами.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 проходив службу в поліції на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №2 Львівського РУП №1 ГУ НП у Л/о.

Мобільною групою УГІ ГУ НП у Л/о 21.06.2022 по вул. Нестерова, 92 у с. Воля Висоцька, Львівського району за порушення правил дорожнього руху, а саме при поданні сигналу світловим показчиком повороту порушено синхронність їхнього засвічування зупинено автомобіль марки «Volkswagen Golf», н.з. НОМЕР_1 , за кермом якого перебував старший дільничний офіцер поліції сектору превенції відділу поліції №2 Львівського РУП №1 ГУ НП у Л/о капітан поліції ОСОБА_1 .

Під час перевірки документів на право керування капітан поліції ОСОБА_1 не пред`явив поліс обов`язкового страхування ЦПВ власників наземних транспортних засобів.

В ході спілкування із ОСОБА_1 поліцейським СРПП ВП №3 ГУ НП у Л/о старшим сержантом поліції ОСОБА_2 у останнього виявлено явні ознаки алкогольного/наркотичного сп`яніння (виражене тремтіння пальців рук, почервоніння обличчя, звужені зіниці, що не реагують на світло), що зумовило пропозицію проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Drager», прилад ARNK-0572, на що позивач погодився.

Відповідно до роздруківки газоаналізатора «Drager» (ALCOTECT 6820) тестування за №296 ОСОБА_1 проводилося 21.06.2022 о 09 год. 22 хв., результат тесту 0, 00% проміле, що підтверджено особистим підписом позивача на роздруківці.

З огляду на наявні ознаки сп`яніння, за згодою ОСОБА_1 о 09 год 25 хв. складено направлення на огляд в закладі охорони здоров`я водія транспортного засобу з метою виявлення стану наркотичного чи іншого сп`яніння від 21.06.2022

Згідно з висновком КНП ЛОР «Львівський обласний медичний центр превенції та терапії узалежнень» №001365 від 21.06.2022 щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції ОСОБА_1 оглянуто 21.06.2022 о 11 год. 22 хв. та встановлено, що такий перебуває у стані наркотичного сп`яніння.

У зв`язку із встановленням перебування ОСОБА_1 у стані наркотичного сп`яніння поліцейським СРПП ВП №3 ГУ НП у Л/о старшим сержантом поліції Стециком А.М. на позивача складено протокол про адміністративне правопорушення (серії ААБ №174441) від 21.06.2022, передбачене частиною першою статті 130 КУпАП, та постанову про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі серії БАБ №481644 від 21.06.2022 за фактом порушення, передбаченого частиною першою статті 121 КУпАП та частиною першою статті 126 КУпАП.

Зазначені обставини слугували підставою подання 21.06.2022 старшим інспектором з ОД ВСР УГІ ГУ НП у Л/о майором поліції Русланом Шевчуком на ім`я начальника ГУ НП у Л/о рапорту про надання дозволу на організацію проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 .

Наказом ГУ НП у Л/о від 14.06.2022 № 1648 «Про призначення службового розслідування, створення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» призначено службове розслідування за фактом порушень службової дисципліни зі сторони окремих працівників ГУ НП.

За результатами службового розслідування дисциплінарною комісією 30.06.2022 складено висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни окремими працівниками ВП №2 Львівського РУП №1 ГУНА у Львівській області (далі висновок службового розслідування від 30.06.2022).

Даним висновком установлено таке: «…Старший ДОП СП ВП № 2 ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_1 , будучи зобов`язаним як працівник поліції відповідно до ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, унаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування вимог нормативно-правових актів і доручень МВС України, НП України та ГУНП у Львівській області щодо неухильного дотримання службової дисципліни, 20.06.2021 отримав від громадянки усне звернення про можливе вчинення правопорушення громадянином ОСОБА_3 , з даного приводу не поінформував найближчого органу поліції та безпосереднього керівника, при цьому належних документів не склав, що у подальшому призвело до укриття даного звернення. Крім цього 21.06.2022 керував транспортним засобом марки «Volkswagen Golf», н.з. НОМЕР_1 з порушенням ПДР України та на вимогу поліцейського не пред`явив полісу обов`язкового страхування ЦПВ власників наземних транспортних засобів, а також перебував у стані наркотичного сп`яніння за що відносно нього винесено постанову серії БАБ № 481644 за ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 126 КУпАП та протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 174441 за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Водночас, установлено, що капітан поліції ОСОБА_1 як працівник поліції відповідно до повноважень, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 23, ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» і посадовою інструкцією, повинен запобігати вчиненню правопорушень, однак сам вчинив ряд правопорушень, проявивши своє зверхнє ставлення до установлених норм поведінки, чим грубо порушив службову дисципліну, а також вчинив правопорушення, що не лише суперечать сутності й призначенню правоохоронних інституцій, зокрема поліції, в підрозділі якої проходить службу ОСОБА_1 , а й розхитують підвалини державності, викривляють уявлення населення про інтереси та ідеали громадянського суспільства на шляху до інтеграції України в європейську спільноту.

Такими своїми діями капітан поліції ОСОБА_1 грубо порушив службову дисципліну, зокрема вимоги абзацу 2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пунктів 1, 3, 4, 6, 13, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 №803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», п. 7 ч. 1 Розділу II «Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357 та скоїв вчинок, що дискредитує та підриває авторитет поліції, тому дисциплінарна комісія приходить до висновку про недоцільність подальшого проходження служби та виконання функціональних обов`язків капітаном поліції ОСОБА_1 ».

За вчинення вказаного порушення дисциплінарною комісією рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнити ОСОБА_1 зі служби в поліції.

На підставі висновку службового розслідування від 30.06.2022 видано наказ «Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих працівників органів та підрозділів» від 08.07.2022 №1861 (далі наказ від 08.07.2022 №1861).

Згідно з наказом від 08.07.2022 №1861, за грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 6, 13, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, абзацу 2 пункту 1 та абзацу 6 пункту II розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 № 803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», п. 7 ч. 1 Розділу II «Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», затвердженої МВС України від 27.04.2020 № 357, п. 2.9а ПДР України, а також скоєння вчинку, що підриває авторитет поліції, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІП до старшого ДОП СП ВП №2 ЛРУП №1 ГУНП у Л/о капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Наказом «Про особовий склад» від 19.07.2022 №361 о/с ОСОБА_1 19.07.2022 відповідно до Закону України «Про національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 ( у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (далі наказ від 19.07.2022 №361 о/с).

Не погоджуючись з наказами від 08.07.2022 №1861 та від 19.07.2022 №361 о/с, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.11.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази. Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

Згідно з частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок №893).

Як вбачається з пункту 2 Розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про, зокрема перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Пунктами 2-4 Розділу V Порядку №893 передбачено, що службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 Розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Відповідно до пункту 8 Розділу V Порядку №893 за рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Згідно з пунктом 14 Розділу V Порядку №893 під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання .

Відповідно до частин сьомої, восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами першою та другою статті 22 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейського (далі Правила), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Відповідну до пунктів 4 та 5 розділу І вказаних Правил під час прийняття на службу до поліції особу ознайомлюють з вимогами цих Правил.

Поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.

Згідно з абзацом 7 пункту 2 розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

За змістом частин першої-третьої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Частиною сьомою статті 19 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Відповідно до частини 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу правопорушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно із абзацами 1, 2 пункту першого Розділу VII Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

З проведеного правового аналізу законодавчих норм, що регулюють порядок застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, суд дійшов висновку, що обрання конкретного виду такого заходу дисциплінарного впливу перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо.

Аналогічна правова позиція відображена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 12 грудня 2019 року у справа №816/70/16, від 01 квітня 2020 року у справа №806/647/15, від 21 січня 2021 року у справі № 826/4681/18.

Згідно висновку Верховного Суду, викладеного в постанові від 20.12.2019 по справі №804/2054/17, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Отже за вчинення вказаного у висновку службового розслідування від 30.06.2022 порушення, дисциплінарною комісією рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнити ОСОБА_1 зі служби в поліції.

Як наслідок, на підставі висновку службового розслідування від 30.06.2022 видано наказ «Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих працівників органів та підрозділів» від 08.07.2022 №1861 (далі наказ від 08.07.2022 №1861) (т.1 а.с.141-143).

Згідно з наказом від 08.07.2022 №1861, за грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 6, 13, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, абзацу 2 пункту 1 та абзацу 6 пункту II розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 № 803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», п. 7 ч. 1 Розділу II «Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», затвердженої МВС України від 27.04.2020 № 357, п. 2.9а ПДР України, а також скоєння вчинку, що підриває авторитет поліції, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІП до старшого ДОП СП ВП №2 ЛРУП №1 ГУНП у Л/о капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції (т.1 а.с.141-143).

Відповідно до частини третьої статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізовуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Так, наказом «Про особовий склад» від 19.07.2022 №361 о/с ОСОБА_1 19.07.2022 відповідно до Закону України «Про національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (далі наказ від 19.07.2022 №361 о/с) (т.1 а.с.145).

Колегія суддів зауважує, що спір у цій справі виник у зв`язку із притягненням поліцейського до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни і правил поведінки поліцейського, які безпосередньо пов`язані із зупиненням мобільною групою УГІ ГУ НП у Л/о 21.06.2022 по АДРЕСА_1 за порушення правил дорожнього руху автомобіля марки «Volkswage№ Golf», н.з. НОМЕР_1 , за кермом якого перебував у стані наркотичного сп`яніння та за відсутності полісу обов`язкового страхування ЦПВ власників наземних транспортних засобів старший дільничний офіцер поліції сектору превенції відділу поліції №2 Львівського РУП №1 ГУ НП у Л/о капітан поліції ОСОБА_1 .

Колегія суддів звертає увагу на ту обставину, що перебування ОСОБА_1 21.06.2022 у стані наркотичного сп`яніння під час керування автомобілем підтверджується висновком КНП ЛОР «Львівський обласний медичний центр превенції та терапії узалежнень» №001365 від 21.06.2022 щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Апелянт заперечує вживання ним наркотичних речовин і перебування 21.06.2022 у стані наркотичного сп`яніння, пояснюючи причину позитивного тесту на стан наркотичного сп`яніння проведенням ним напередодні, тобто 20.06.2022 огляду в помешканні гр. ОСОБА_3 , який належить до соціально неблагонадійних осіб, які виготовляють і вживають наркотичні речовини.

При цьому, судом першої інстанції обґрунтовано відхилено такі пояснення позивача щодо причин наявності в його сечі наркотичних речовин, які зумовили позитивний результат тесту на стан наркотичного сп`яніння 21.06.2022.

Колегія суддів зазначає, що нетверезий стан працівника або особи, яка проходить публічну службу, може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.

Аналогічний висновок був висловлений у постановах Верховного Суду від 04 жовтня 2018 року в справі №806/2272/16, від 07 листопада 2019 року в справі №826/1610/18.

Водночас, судом першої інстанції вірно вказано, що огляд лікарем-наркологом та проведення дослідження з допомогою тест-системи відбувалося у присутності позивача і фіксувалося на камеру поліцейським СРПП ВП №3 ГУ НП у Л/о старшим сержантом поліції Стециком А.М.

Вказані обставини огляду підтверджуються як самим позивачем, так і оглянутим в судовому засіданні відео (файл CVLY8930) та показами свідка ОСОБА_2 , безпосередньо допитаного в судовому засіданні.

За встановлених обставин справи, результати висновку КНП ЛОР «Львівський обласний медичний центр превенції та терапії узалежнень» №001365 від 21.06.2022 відповідають зафіксованим на відео (файл CVLY8930) результатам дослідження з допомогою тест-системи у присутності ОСОБА_1 та спростовують твердження позивача про те, що він не перебував в стані наркотичного сп`яніння.

Поряд з цим суд першої інстанції слушно звернув увагу, що наявність у сечі ОСОБА_1 наркотичних речовин, що достеменно встановлено висновком КНП ЛОР «Львівський обласний медичний центр превенції та терапії узалежнень» №001365 від 21.06.2022, навіть після спливу двох годин з моменту встановлення підстав для його огляду, тільки підтверджує перебування позивача у стані наркотичного сп`яніння.

В даному контексті та в розрізі доводів апелянта про наявність постанови Жовківського районного суду Львівської області від 18.08.2022 у справі № 444/1258/22, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст.130 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрито на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, колегія суддів зазначає, що наявність такої постанови не спростовує факту перебування позивача у стані наркотичного сп`яніння, а є лише підставою закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Отже судом першої інстанції підставно враховано, що закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення вказує на відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку. Окрім того, слід зазначити, що відсутність адміністративного притягнення до відповідальності позивача не спростовує наявності в діях позивача дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосовувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції.

Аналогічна позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі № 816/1534/16, від 17 липня 2019 року у справі № 806/2555/17, від 07 жовтня 2020 року у справі № 520/10268/19.

Колегія суддів апеляційного суду звертає увагу позивача, що у межах розгляду справи №380/10129/22 не досліджується питання наявності або відсутності вини в діях позивача при вчиненні ним адміністративного правопорушення, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним саме дисциплінарного проступку та, відповідно, оцінка обґрунтованості та законності висновків відповідача про порушення позивачем службової дисципліни, що має наслідком застосування дисциплінарного стягнення.

У спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача застосовано за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення адміністративного правопорушення.

Ухвалюючи рішення, суд першої інстанції правильно керувався тим, що прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга, відповідно до статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.

В основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі № 824/1015/16-а у подібних правовідносин.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 під свій особистий підпис попереджався про неприпустимість випадків вчинення порушень службової дисципліни, як у робочий та позаробочий час, зокрема керування транспортним засобом у стані сп`яніння: алкогольного, наркотичного чи іншого; перебування у такому стані на службі, у службовому приміщенні, чи у однострої, що підтверджено Розпискою Попередження від 21.09.2022.

Також відповідно до Розписки Попередження Зобов`язання щодо неухильного дотримання автотранспортної дисципліни від 21.04.2022 ОСОБА_1 попереджено щодо неприпустимості випадків вчинення порушень службової, в т.ч. автотранспортної, дисципліни, будь-яких порушень Правил дорожнього руху, як у робочий так і в позаробочий час, зокрема керування транспортним засобом: у стані сп`яніння (алкогольного, наркотичного чи іншого; незареєстрованим у встановленому порядку; без необхідних водійських документів (посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційний документ на транспортний засіб, чинний страховий поліс чи документ, що звільняє від такого обов`язку).

У постановах Верховного Суду, від 19.04.2021 у справі №240/2677/20, від 17.06.2021 у справі №804/6242/17, від 12.05.2022 у справі №260/1/19, від 26.06.2022 у справі №2240/2329/18 від 14.07.2022 у справі №520/1795/19 зазначено, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Проступком, який ганьбить честь і гідність, порочить поліцейського та підриває авторитет Національної поліції України, є дія чи бездіяльність, яка за своїм характером несумісна з високим званням поліцейського і робить неможливим виконання ним своїх службових обов`язків, грубе порушення загальноприйнятих норм і правил поведінки, що принижує авторитет державної служби Національної поліції.

На переконання колегії суддів, відповідачем доведено правильність висновку службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського.

Висновок службового розслідування від 30.06.2022 в сукупності з іншими належними та допустимим письмовими та відео- доказами, показами свідків спростовує доводи позивача про відсутність достатніх та належних доказів порушення ОСОБА_1 службової дисципліни та з достатньою переконливість свідчить про обґрунтованість звільнення позивача зі служби.

Доводи апеляційної скарги наведених вище висновків суду не спростовують.

Щодо певних недоліків форми наявних у матеріалах службового розслідування письмових пояснень поліцейського СРПП ВП №3 ГУ НП у Л/о старшого сержанта поліції ОСОБА_2 , а саме: відсутність на них підпису останнього та слів: «пояснення з моїх слів надруковано вірно, мною прочитано» суд зазначає наступне.

Так, зазначений вище працівник поліції ОСОБА_2 був допитаний судом як свідок і дав пояснення, аналогічні змісту пояснень, наявних у матеріалах службового розслідування, та підтвердив надання таких в ході проведення цього службового розслідування, хоча не зміг пояснити відсутність підпису на них.

Покази свідка ОСОБА_2 логічно узгоджуються як з поясненнями самого позивача, так і з показами інших свідків, письмовими доказами та матеріалами відеофіксації, тому підставно беруться судом до уваги.

З урахуванням встановленого, суд апеляційної інстанції підтримує правильний висновок суду першої інстанції, що позовні вимоги ОСОБА_1 є безпідставними, тому в задоволенні позову слід відмовити повністю.

Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні не спростовуються і підстав для його скасування немає.

Враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст.308,315,316,321,322,325,328,329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2023 року в справі №380/10129/22 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду лише з підстав, визначених ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А. Р. Курилець
судді М. П. Кушнерик
О. І. Мікула
Повне судове рішення складено 19 квітня 2023 року.