Справа № 120/860/23
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2023-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/860/23

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Маслоід О.С.

Суддя-доповідач - Граб Л.С.

20 квітня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Сторчака В. Ю. Смілянця Е. С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 22 лютого 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради про визнання відмови протиправною та поновлення на посаді,

В С Т А Н О В И В :

В лютому 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради, в якому просив:

-визнати протиправними дії відповідача щодо відмови в поновленні на посаді начальника земельного відділу Могилів-Подільської міської ради, викладені у формі листа від 02.09.2022;

-поновити на посаді начальника Могилів-Подільської міської ради з 19.02.2019 в порядку реабілітації згідно ст.6 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування,прокуратури і суду".

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 22 лютого 2023 року позовну заяву повернуто позивачеві на підставі ч.2 ст.123 КАС України.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вищевказану ухвалу та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

В обґрунтуванні апеляційної скарги, апелянтом зазначено, що суд першої інстанції безпідставно послався на висновки суду у справі №120/8368/22, оскільки позови у даній справі та у справі №№120/8368/22 не є тотожними.

Відповідач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, що у відповідності до ч.4 ст.304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

За правилами п.3 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що остання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не наведено обставин, які б свідчили про поважність пропуску останнім строку звернення до суду за період з 05.09.2022 по 17.10.2022.

При цьому, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску строку звернення до суду у період оскарження процесуальних документів по справі № 120/8368/22 в апеляційному та касаційному порядку, оскільки позивач вправі був розраховувати на скасування вказаних документів.

Переглянувши оскаржувану ухвалу в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм процесуального права, колегія суддів виходить із наступного.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Ч.ч.2-3 ст.122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення спеціальних строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Ч.ч.1-2 ст. 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Оцінюючи висновки суду першої інстанції про те, що строк звернення до суду в даній категорії справ становить 1 місяць, колегія суддів виходить з наступного.

Статтею 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Публічною службою є діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування (пункт 17 частини першої статті 4 КАС України).

За змістом статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Згідно з частиною першою, п`ятою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені у статті 123 КАС України, відповідно до якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Верховний Суд у постанові від 20 квітня 2021 року у справі № 640/17351/19 зазначав про те, що визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Судом першої інстанції у спірних правовідносинах встановлено, що позивач у судовому порядку оскаржує дії Могилів-Подільської міської ради щодо відмови в поновленні на посаді начальника земельного відділу Могилів-Подільської міської ради, викладені у формі листа від 02.09.2022 та просить поновити його на посаді начальника Могилів-Подільської міської ради з 19.02.2019.

Отже, спір у цій справі пов`язаний із правовим статусом особи, яка перебуває на публічній службі, а тому суд першої інстанції прийшов до правомірного висновку про поширення на нього вимог частини п`ятої статті 122 КАС України.

Оскільки відмова відповідача в поновленні на посаді начальника земельного відділу Могилів-Подільської міської ради, викладена у формі листа від 02.09.2022 (отриманий 05.09.2022), то кінцевою датою звернення є 05.10.2022, однак до суду із цим позовом представник ОСОБА_1 звернувся лише 02.02.2023.

З матеріалів справи вбачається, що на виконання ухвали суду від 07.02.2023, позивачем подано клопотання про поновлення процесуального строку, мотивами якого зазначено, що 09.03.2022 позивач виїхав за кордон і більше не в`їжджав на територію України, що утруднило доступ до інформаційних систем та до сайту електронного суду, за допомогою якого можливо відправити відповідний позов.

При цьому, зазначено, що позивач протягом всього періоду часу вчиняв активні дії, спрямовані на захист своїх прав, а відсутність судового процесу не залежало від волі останнього. Так, 05.10.2022 року позивачем подано до Вінницького окружного адміністративного суду позов до Виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, який містив чотири позовних вимоги, в тому числі і позовну вимогу про поновлення в порядку реабілітації. Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 11.10.2022 року по справі № 120/8126/22 вищевказану позовну заяву було повернуто з підстав відсутності належно засвідчених повноважень адвоката, а саме ордеру на представництво інтересів. 16.10.2022 представник позивача повторно звернулась із зазначеним позовом до суду. Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 24.10.2022 року по справі №120/8368/22 позовну заяву залишено без руху, крім іншого, з підстав пропуску строку звернення до суду. Ухвалою суду від 08.11.2022 року, залишеною без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду та ухвалою Касаційного адміністративного суду від 17.01.2023, позовну заяву повернуто у зв`язку із пропуском строку звернення.

На думку представника позивача, судами у справі № 120/8126/22, незважаючи на факт наявності окремої позовної вимоги про поновлення на роботі в порядку реабілітації, невірно застосовано початок відліку строку з 20.02.2019, що спонукало позивача виокремити позовну вимогу виключно наявністю його права на реабілітацію шляхом поновлення на роботі в порядку ст.6 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" та подати відповідно окремий позов.

Тобто, як слідує з вищезазначеного клопотання, представник позивача не заперечує, що позовна вимога про поновлення на роботі, яка заявлена в рамках даної справи, входила до предмету спору у справі № 120/8126/22. А доводи останнього, викладені у клопотанні про поновлення процесуального строку фактично зводяться до незгоди з рішенням судів у справі № 120/8126/22.

В свою чергу, колегія суддів зазначає, що згідно з ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Суди першої та апеляційної інстанції у справі №120/8126/22 дійшли висновку, що саме звернення позивача із позовом 17.10.2022 року вже було здійснено із пропуском встановленого строку звернення до суду, в тому числі, і з позовними вимогами про визнання протиправними дії відповідача щодо відмови в поновленні на посаді на посаді начальника земельного відділу Могилів-Подільської міської ради та поновлення на посаді начальника земельного відділу Могилів Подільської міської ради Вінницької області з 19 лютого 2019 року.

Крім того, суд апеляційної інстанції у постанові від 13.01.2023 року відхилив як необґрунтовані доводи апелянта (позивача в даній справі) про те, що первинний позов було подано вчасно 05.10.2022 року та був повернутий через форс мажорні обставини щодо не можливості згенерувати ордер по справі, а повторний в межах місячного строку після повернення судом першої інстанції поданої вперше позовної заяви, оскільки організаційні труднощі представника позивача щодо виготовлення ордеру не можуть бути беззаперечним доказом пропуску позивачем місячного строку для звернення до суду із вищезазначеним позовом.

Таким чином, Вінницьким окружним адміністративним судом, за наслідками розгляду матеріалів позовної заяви в межах справи №120/8368/22, встановлені обставини, що свідчать про пропуск строку звернення до суду, зокрема, і з вимогою про визнання протиправними дії відповідача щодо відмови в поновленні позивача на посаді начальника земельного відділу Могилів-Подільської міської ради та поновлення на посаді.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції, що зазначені позивачем у цій справі причини пропуску строку звернення до суду не можуть визнаватися поважними, оскільки не свідчать про об`єктивну неможливість останнього своєчасно звернутися до суду.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Колегія суддів також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні питання про поновлення процесуального строку правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 78, 118, 121, 122, 123, 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 22 лютого 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Сторчак В. Ю. Смілянець Е. С.