Справа № 420/10609/22
Суддя: Семенюк Г.В.
Дата ухвалення: 2023-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2023 р. Категорія 104020000м.ОдесаСправа № 420/10609/22
Головуючий в 1 інстанції: Марин П.П.

час і місце ухвалення: спрощене провадження,

м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Семенюка Г.В.

суддів: Домусчі С.Д. , Шляхтицького О.І.

при секретаріВишневській А.В.

за участю сторін:
представник 3-ї особиКозачук Н.Ю. (довіреність)

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні П`ятого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року та ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року, та апеляційною скаргою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року по справі за позовом ОСОБА_1 до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - голови Ради адвокатів України Національної асоціації адвокатів України Ізовітової Лідії Павлівни про визнання протиправними та скасування рішень, -

встановиВ:

Позивач, звернувся до суду з позовом до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - голови Ради адвокатів України Національної асоціації адвокатів України Ізовітової Лідії Павлівни про визнання протиправними та скасування рішень, мотивуючи його тим, що 29 червня 2022 року кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Вінницької області прийнято рішення, відповідно до якого ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення ст.ст. 12, 65 Правил адвокатської етики, ст.57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження. Позивач стверджує, що зазначене у мотивувальній частині рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області від 29 червня 2022 року те, що відповідно до Єдиного реєстру адвокатів України його робоче місце знаходиться за адресою: 04053 м. Київ, пров. Бехтерівський, 4, літера Б, е-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 , не відповідає дійсності, бо відповідно до Єдиного реєстру адвокатів України адреса позивача: АДРЕСА_1 , електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2, телефон НОМЕР_2. Зазначені відомості внесені до Єдиного реєстру адвокатів України ще в травні 2022 року, і були відомі кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури Вінницької області під час розгляду дисциплінарної справи відносно позивача та при прийняті оскаржуваного рішення від 29.06.2022 щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Крім того, позивач зазначає, що протягом здійснення дисциплінарного провадження жодних повідомлень про виклик на засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області він не отримував, оскільки повідомлення направлялись не за адресою, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України АДРЕСА_1 а за адресою: 04053 м. Київ, пров. Бехтерівський, 4, літера Б. Також, за весь час розгляду дисциплінарної справи відносно позивача навіть засобом зв`язку (телефоном) НОМЕР_2, внесеним до Єдиного реєстру адвокатів України його не повідомили про існування скарги відносно нього та розгляд її дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано рішення від 29 червня 2022 року, відповідно до якого ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення ст.ст. 12, 65 Правил адвокатської етики, ст.57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням та ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення та ухвалу суду, прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити повністю та постановити окрему ухвалу по виявленим в ході розгляду справи порушенням.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що задовольняючи частково позов, суд першої інстанції не врахував, що 04.12.2021 року, 07.12.2021 року, 01.01.2022 року позивач звертався із заявами до Ради адвокатів міста Києва про зміну робочої адреси та внесення змін до ЄРАУ однак у зв`язку із рішеннями Ради адвокатів України №124, 125, 126, 127, 128, 141 від 15.12.2021 року та №7, №8, № 11 від 28.01.2022 року зміни своєчасно внесені не були. Крім того, апелянт вказує, що незважаючи на його клопотання, йому до теперішнього часу не надіслано додатки, які додавались відповідачем до відзиву на позовну заяву 22.09.2022 вих.145 суду, копію оскаржуваного рішення від 29.06.2022 року, жодної копії листів чи інших письмових доказів щодо повідомлення його про день, час, місце розгляду дисциплінарної справи відносно нього, жодного доказу щодо направлення йому, до відкриття провадження адміністративної справи судом, копії рішення від 29.04.2022. Чисельні порушення законодавства України викладені апелянтом у клопотаннях про постановлення окремої ухвали, на думку позивача свідчать про нехтування вимогами Законів України представником відповідача та прояв зневаги до суду за що передбачена відповідальність ст. 185-3 КпАП України.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області подала апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нову постанову, якою у задоволенні вимог позивача відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що задовольняючи частково позов, суд першої інстанції не врахував, що про зміну місцезнаходження свого робочого місця адвокат, відповідно до вимог законодавства зобов`язаний повідомити протягом трьох днів для внесення відповідних змін до Єдиного реєстру адвокатів України. Зазначена вимога адвокатом ОСОБА_1 виконана не була, тим більш, що зміна місця проживання здійснена адвокатом після відкриття дисциплінарного провадження та в процесі розгляду дисциплінарної справи. Тому адвокат ОСОБА_1. зобов`язаний був повідомити дисциплінарну палату про зміну місцезнаходження свого робочого місця. Що стосується процедури розгляду дисциплінарної справи, порушеної стосовно адвоката ОСОБА_1 , то, відповідно до положень статті 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність, яка передбачає розгляд дисциплінарної справи на засадах змагальності, адвокат ОСОБА_1 повідомлявся та запрошувався на засідання дисциплінарної палати на 31 травня 2022 року (вих.№61 від 23.05.2022 року), а також на 29 червня 2022 року (вих.№74 від 20.06.2022 року).

ОСОБА_1 було надано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що доводи, викладені в апеляційній скарзі кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Крім того, позивач вказує, що відповідач посилається у апеляційній скарзі на рішення Ради адвокатів України №22 від 02.03.2022 року про закриття до публічного доступу персональних даних адвокатів України на період запровадження військового стану у зв`язку із чим відповідач не міг знати, що позивачем змінено робочу адресу із м.Києва на м.Одесу і цим самим підтверджує, що протиправно направляв повідомлення на адресу: 04053 м.Київ, провулок Бехтерівський 4, літера Б і позивач не був повідомлений про те, що проводиться перевірка по скарзі відносно позивача та розглядається дисциплінарна справа.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги належить залишити без задоволення з наступних підстав:

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі рішення Ради адвокатів Одеської області від 21.04.2021 р. №51 ОСОБА_1 26.04.2021 року видано свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серія ОД №004413. (а.с. 76 т.1)

На адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва (далі, КДКА м. Києва) надійшла скарга Голови Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України Ізовітової Л.П. на дії адвоката ОСОБА_1, яка зареєстрована в КДКА м. Києва 11.01.22 р. за № 01/16-3/05-22. (а.с. 130 - 132 т.1)

31.01.2022 року зазначену скаргу направлено до Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури. (а.с. 129 т.1)

В листі Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури від 07.02.2022 року за вих№317 зазначено, що на адресу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшла скарга Голови Ради адвокатів України Національної асоціації адвокатів України Ізовітової Лідії Павлівни , надіслана супровідним листом з КДКА м. Києва за вих.№02/114-3/05-22 від 31.01.2022 року, стосовно неправомірної, на її думку, діяльності адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 004413 від 26.04.2021 року, видане Радою адвокатів Одеської області).

Відповідно до частини четвертої статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» до повноважень Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури віднесений, зокрема, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Водночас, згідно із частиною третьою статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України

За даними Єдиного реєстру адвокатів України робоче місце адвоката ОСОБА_1 знаходиться за адресою: 04053, м. Київ, р-н Шевченківський, пров. Бехтерівський, буд. 4, літ. Б.

Відповідно до рішення РАУ № 128 від 15.12.2021 року КДКА м. Києва вважається не сформованою у відповідності до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що є наслідком відсутності кворуму в кваліфікаційній та дисциплінарній палаті КДКА м. Києва для прийняття рішень та здійснення повноважень, визначених статтею 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

У свою чергу, відповідно до рішення РАУ № 130 від 15.12.2021 передачу справ КДКА м. Києва до ВКДКА для подальшого розподілу» вирішено передати заяви, які стосуються допуску до складання кваліфікаційного іспиту (кваліфікаційні справи) та заяви (скарги) щодо поведінки адвокатів, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності (дисциплінарних справ (проваджень)) у ВКДКА для подальшого їх скерування на розгляд до КДКА іншого регіону.

Разом з тим, згідно з пунктами 2.3.17 та 2.3.18 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 78 від 04-05.07.2014 року (з наступними змінами), Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скеровує заяву (скаргу) про дисциплінарний проступок адвоката до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу (самовідводу) більшості членів дисциплінарної палати КДКА, що має розглядати скаргу; матеріали кваліфікаційної справи до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу члена (членів) кваліфікаційної палати КДКА та за відсутності кворуму, скеровує для розгляду до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях КДКА (палати) регіону.

Враховуючи зазначене, вказана скарга надіслана для розгляду по суті та висловлено прохання про результати розгляду повідомити заінтересованих осіб.(а.с. 128 т. 1)

Головою Дисциплінарної палати КДКА Вінницької області видано доручення про проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката від 18.02.2022 року вих.№38. (а.с. 135 т.1)

Відповідно до доручення від 18.02.2022 року №38 на виконання порядку дисциплінарного провадження, визначеного статтею 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», доручено проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, викладених у скарзі Голови Ради адвокатів України Національної асоціації адвокатів України Ізовітової Лідії Павлівни, зареєстрованої за №69 від « 18 лютого 2022 року відносно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 004413, від 26.04.2021 року видане Радою адвокатів Одеської області) члену дисциплінарної палати КДКА Вінницької області ОСОБА_3 .

За результатами перевірки належить скласти довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності (відсутності) підстав для порушення дисциплінарної справи відносно адвоката.

Перевірку провести протягом 30 (тридцяти) робочих днів та в строк до наступного засідання дисциплінарної палати подати довідку та всі матеріали перевірки на розгляд Дисциплінарної палати КДКА Вінницької області.

19.02.2022 року на адресу ОСОБА_1 , а саме: пров. Бехтерівський, буд. 4, літ. Б, м. Київ, 04053 , направлено повідомлення про те, що до дисциплінарної палати КДКА Вінницької області з Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, надійшла скарга голови Національної Ради адвокатів України Ізовітової Л.П. щодо поведінки позивача. У відповідності до вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», запропоновано надати письмові пояснення до 28.02.2022 року ( м. Вінниця, вул. Соборна, 53 ). (а.с. 136 т.1)

Відповідно до протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 29.04.2022 року голова палати повідомила, що на засідання дисциплінарної палати представник скаржника та адвокат ОСОБА_1. не запрошувались, оскільки їх виклик для вирішення питання порядку денного законодавством про адвокатуру не передбачений.

Слово надано члену дисциплінарної палати, ОСОБА_3 , яка здійснювала перевірку скарги. ОСОБА_3 доповіла, що в ході перевірки скарги встановлено, що Голова Ради адвокатів України НААУ Ізовітова Лідія Павлівна, 11.01.2022 звернулась зі скаргою, яка містить, на її думку, відомості про наявність у діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку.

В протоколі від 29.04.2022 року, зокрема, зазначено, що 04.01.2022 на адресу Вищої школи адвокатури НААУ за вих№2/0/2-22 направлено лист (запит) із проханням, хто із наведених у списку адвокатів не виконав вимоги підвищення кваліфікації за 2019, 2020, 2021 роки. У відповіді Вища школа адвокатури НААУ повідомила, що вимоги серед інших, не виконав і адвокат ОСОБА_1 (свідоцтво: 004413, дата видачі свідоцтва: 26.04.2021, орган, що видав свідоцтво: Рада адвокатів Одеської області, номер рішення: 51, дата прийняття рішення: 21.04.2021).

Порушення або недотримання вимог присяги адвоката України та Правил адвокатської етики, у тому числі щодо підвищення свого професійного рівня та виконання рішень органів адвокатського самоврядування є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності (п.1,4,5 ч.1 ст.21, ч.1,3 ст.57 ЗУ №5076-VI.

Відповідно до ст.65 «Етичні особливості відносин між адвокатами та органами адвокатського самоврядування» Правил адвокатської етики, адвокат зобов`язаний здійснювати свою діяльність відповідно до Конституції України та законів України.

Викладені обставини свідчать, на думку перевіряючої, про ігнорування адвокатом ОСОБА_1 затверджених Правил адвокатської етики та приписів ст.57 Закону №5076-VI.

Під час наради запропоновано порушити стосовно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарну справу. Пропозиція поставлена на голосування. За - 8 членів дисциплінарної палати, проти немає.

Вирішили: Порушити стосовно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарну справу за ознаками порушення ст.ст. 12, 65 Правил адвокатської етики, приписів статті 57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

23.05.2022 року на адресу ОСОБА_1 , а саме: пров. Бехтерівський, буд. 4, літ. Б, м. Київ, 04053 , направлено повідомлення про те, що розгляд дисциплінарної справи, порушеної 29.04.2022 року призначено на 31.05.2022 року в приміщенні КДКА Вінницької області за адресою: м. Вінниця, вул. Соборна, 53. (а.с. 151 т.1)

20.06.2022 року на адресу ОСОБА_1 , а саме: пров. Бехтерівський, буд. 4, літ. Б, м. Київ, 04053 , направлено повідомлення про те, що розгляд дисциплінарної справи, порушеної 29.04.2022 року призначено на 29.06.2022 року в приміщенні КДКА Вінницької області за адресою: м. Вінниця, вул. Соборна, 53. (а.с. 153 т.1).

Як вбачається з протоколу засідання Дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 29.06.2022 року голова палати повідомила, що на засідання дисциплінарної палати повторно не з`явились представник скаржника та адвокат ОСОБА_1, які повідомлялись у встановленому законодавством порядку. Вирішили: Дисциплінарну справу, порушену стосовно адвоката ОСОБА_1 , розглядати за відсутності осіб, які не з`явилися. (а.с. 157-159 т.1)

Під час наради запропоновано притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосувати щодо нього дисциплінарне стягнення у виді попередження. Пропозиція поставлена на голосування. За - 6 членів дисциплінарної палати. Проти немає.

Вирішили: притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за порушення ст.ст. 12, 65 Правил адвокатської етики, приписів статті 57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Також, 29.04.2022 року КАДК Вінницької області прийнято рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право заняття адвокатською діяльністю №004413 від 26.04.2021 року, видане Радою адвокатів Одеської області за порушення ст.ст.12, 65 Правил адвокатської етики, статті 57 Закону України» Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та застосувати до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді попередження. (а.с. 160 - 164 т.1)

08.07.2022 року на адресу ОСОБА_1 , а саме: пров. Бехтерівський, буд. 4, літ. Б, м. Київ, 04053 , направлено повідомлення про те, що Дисциплінарна палата КДКА Вінницької області надсилається рішення дисциплінарної палати від 29.06.2022 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 (а.с. 167 т.1).

Позивач, не погоджуючись з рішенням про порушення дисциплінарної справи від 29.04.2022 року та рішенням про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 29.06.2022 року звернувся до суду із даним позовом.

Задовольняючи частково позовні вимоги суд першої інстанції зазначив, що підстави для порушення дисциплінарного провадження стосовно адвоката ОСОБА_1, зазначені у скарзі голови НААУ, Ради адвокатів України Л. Ізовітової є обґрунтованими. При цьому, направлення повідомлення від 18.02.2022 року про надходження скарги стосовно адвоката ОСОБА_1 на робочу адресу м. Київ, пров. Бехтерівський, буд. 4, літ. Б, також є правомірним, оскільки станом на зазначену дату позивачем ще не було направлено заяву про зміну робочого місця, адреси, електронної пошти. Між тим, подальші дії щодо повідомлення позивача про розгляд дисциплінарної справи вчинені відповідачем без врахування обставин, що мали значення для прийняття обґрунтованого та вмотивованого рішення, з огляду на те, що повідомлення позивача здійснювалось не за адресою робочого місця позивача.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду погоджується з означеними висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05 липня 2012 року № 5076-VI.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 1 цього Закону адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Частиною третьою статті 2 Закону №5076-VI встановлено, що з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Згідно з частиною першою статті 4 вказаного Закону, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 21 Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокат зобов`язаний підвищувати свій професійний рівень.

03.07.2021 року рішенням Ради адвокатів України затверджено №63 Порядок підвищення кваліфікації адвокатів України.

Так, згідно з п.п. 16-22 розділу ІІ Порядку №63 всі адвокати, інформація про яких внесена до Єдиного реєстру адвокатів України зобов`язані постійно підвищувати свій професійний рівень (професійну кваліфікацію).

Один заліковий бал з підвищення кваліфікації адвокатів дорівнює 1 (одній) годині навчання, крім випадків, встановлених цим Порядком.

Адвокати, до досягнення ними 3-х річного адвокатського стажу зобов`язані пройти Модульну програму «Молодий адвокат», яку розробляє та реалізовує Вища школа адвокатури НААУ.

Адвокати, які набули статусу адвоката, протягом перших трьох років своєї адвокатської діяльності зобов`язані підвищити свій професійний рівень на рівні 48 годин з яких не менше 16 годин - щороку. У разі отримання свідоцтва на право заняття адвокатською діяльністю у другому півріччі відповідного року, такий адвокат має право отримати меншу кількість балів у першому році отримання свідоцтва, за умови, що загальна кількість балів за 3 роки становитиме не менше 48 годин.

Всі адвокати, за виключенням адвокатів, зазначених у пункті 19 цього порядку, зобов`язані підвищувати кваліфікацію адвоката на рівні 10 годин на рік (10 залікових балів).

Адвокат за рік має отримати не менше ніж 2 залікових бали за навчання з питань Правил адвокатської етики.

Не менше 50% залікових балів з підвищення кваліфікації повинні бути отримані адвокатом під час заходів, організованих операторами підвищення кваліфікації адвокатів в Україні.

Отже, позивач у 2021 році мав обов`язок підвищувати свій професійний рівень та отримати встановлену Порядком №63 кількість балів.

Відповідно до п. 1 Порядку №63 розділу І дія цього Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України поширюється на адвокатів, які здійснюють адвокатську діяльність у формах, визначених Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». На адвокатів, право на заняття адвокатською діяльністю яких зупинено, обов`язок щодо підвищення кваліфікації не поширюється. У випадку поновлення адвокатської діяльності, яку було зупинено на рік і більше, адвокат зобов`язаний пройти спеціальні курси підвищення кваліфікації за програмою та у порядку, розробленими Вищою школою адвокатури НААУ та затвердженими Експертною радою з питань акредитації та сертифікації (далі - Експертна рада НААУ). Адвокат проходить зазначені курси протягом трьох місяців з моменту поновлення права на заняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до довідки, виданої Радою адвокатів Одеської області від 28.09.2022 року №269/0/9-22, право на заняття адвокатською діяльністю адвоката ОСОБА_1 згідно відомостей ЄРАУ, зупинено з 20.01.2022 року на підставі наданої адвокатом заяви.

Таким чином, безвідносно до того де саме працював позивач, до моменту зупинення права на заняття адвокатською діяльністю, позивач зобов`язаний підвищувати рівень кваліфікації та отримувати бали, як встановлено Порядком №63.

Крім того, суд вважає необґрунтованими доводи позивача щодо призупинення дії пунктів 19,20 Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України на період дії воєнного стану в Україні, оскільки під час здійснення дисциплінарного провадження встановлювались факти та обставини, що мали місце у 2021 році, тобто до запровадження воєнного стану в Україні.

Таким чином, прийняття Радою адвокатів України рішення №30 від 16.03.2022 року жодним чином не впливає на виконання позивачем обов`язку щодо проходження курсів підвищення кваліфікації у 2021 році.

В свою чергу, ч.ч. 1-3 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

При цьому, відповідно до частин 1 та 2 статті 34 Закону №5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Статтею 37 Закону №5076-VI встановлено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно з ч.ч. 1 - 3 ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.

Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

За змістом статті 40 Закону №5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення. Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Частиною першою статті 41 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Відповідно до ст.70 Правил адвокатської етики, при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики та/або Професійних етичних (деонтологічних) норм поведінки адвокатів іноземної держави (у випадках, передбачених цими Правилами), що діють в країнах, в яких такі адвокати мають право здійснювати адвокатську діяльність, дисциплінарні органи адвокатури України мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення.

Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката.

Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.

У свою чергу, суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Таким чином, правову оцінку рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії Вінницькій області суд надає виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.

Аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 25.06.2018 року по справі №810/1972/17.

Що стосується позовних вимог про визнання протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області від 29 квітня 2022 року про порушення дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_1 суд зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що суть скарги, яка стала підставою для порушення питання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, полягає у тому, що позивачем не виконано обов`язок протягом 2021 року проходити курси підвищення кваліфікації адвокатом.

Скарга складена 04.01.2022 року за підписом голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України Лідією Ізовітовою.

Інформація щодо не виконання вимог щодо підвищення кваліфікації за 2019-2021 роки надана директором Вищої школи адвокатури ННАУ листом від 01/0/02-2 від 04.01.2022 року.

Про надходження скарги позивач повідомлявся листом від 18.02.2022 року вих.№40 за адресою: пров. Бехтерівський, буд. 4, літ. Б, м. Київ, 04053, що підтверджується поштовою квитанцією.

При цьому, як вбачається з довідки від 28.09.2022 року №269/0/9-22 з моменту завершення трансферу, адвокат ОСОБА_1 вже обліковувався за Радою адвокатів м. Києва, про що в ЄРАУ були винесені відповідні відомості. 29.04.2022 року за заявою адвоката ОСОБА_1 та пред`явленням трансферного витягу з ЄРАУ, відомості щодо зміни адреси робочого місця адвоката були внесені до ЄРАУ і з того моменту, а саме з 29.04.2022 р., адвокат ОСОБА_1 обліковується за Радою адвокатів Одеської області, за адресою робочого місця: АДРЕСА_1.

Рішенням Ради адвокатів України №26 від 17.12.2012 затверджено Порядок ведення єдиного реєстру адвокатів України, відповідно до приписів якого:

п. 1.4. Рада адвокатів України забезпечує технічне і технологічне створення та супроводження програмного забезпечення ЄРАУ, надання реєстраторам доступу до нього, збереження і захист даних, що містить ЄРАУ, надає роз`яснення, проводить навчання щодо наповнення та користування ЄРАУ, а також виконує інші функції, передбачені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», цим Порядком.

п. 2.1. Відомості до ЄРАУ вносяться за дворівневим принципом. Перший рівень внесення відомостей до ЄРАУ забезпечується радами адвокатів регіонів, Другий рівень внесення відомостей до ЄРАУ забезпечується Радою адвокатів України.

п. 2.4. Начальник відділу ведення бази даних ЄРАУ або Керівник Секретаріату Ради адвокатів України надає уповноваженій особі ради адвокатів регіону під розписку паролі доступу до адміністративної частини бази ЄРАУ відповідного регіону та відповідні налаштування з правами доступу.

п. 2.8. Відомості, що підлягають внесенню до ЄРАУ, включаються до нього адміністратором бази даних ЄРАУ ради адвокатів регіону не пізніше дня, наступного за днем отримання радою адвокатів регіону відповідної інформації.

п. 2.11. Відомості (інформація) Першого рівня, внесені до ЄРАУ адміністратором бази даних ЄРАУ ради адвокатів регіону (адміністратори Першого рівня), щоденно обробляються адміністратором бази даних ЄРАУ Секретаріату Ради адвокатів України на Другому рівні.

п. 2.15. У момент затвердження адміністратором ЄРАУ Другого рівня відомостей, отриманих від адміністратора ЄРАУ Першого рівня, вони набувають статусу відомостей (інформації) Другого рівня і стають активними та відкритими на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України для загального доступу.

п. 2.16. При внесенні інформації (відомостей) до ЄРАУ адміністраторами ЄРАУ як Першого так і Другого рівня система бази даних ЄРАУ автоматично фіксує прізвище особи, яка внесла відомості до ЄРАУ, час та дату внесення таких відомостей.

п. 4.6.3. У момент формування та видачі трансферного витягу запис про такого адвоката в ЄРАУ стає доступним для адміністратора ЄРАУ Першого рівня ради адвокатів регіону, вказаного адвокатом за новою адресою його робочого місця (після підтвердження його відповідно адміністратором Другого рівня) на термін ЗО днів з моменту формування та видачі такого трансферного витягу. Трансферний витяг формується базою даних ЄРАУ автоматично та відповідає затвердженій Радою адвокатів України формі витягу з ЄРАУ.

п. 4.6.7. Отримавши трансферний витяг, адвокат протягом строку дії «трансферного вікна» подає до ради адвокатів регіону, яка вказана в трансферному витягу, де буде знаходитись нова адреса робочого місця адвоката заяву про внесення змін до ЄРАУ щодо зміни адреси робочого місця.

п. 4.6.9. Отримавши заяву від адвоката, вказану в п. 4.6.7. рада адвокатів регіону за новою адресою робочого місця адвоката вносить відповідні зміни до запису про такого адвоката в ЄРАУ, слідуючи командам системи електронної бази даних ЄРАУ.

п. 4.6.10. Після підтвердження адміністратором Другого рівня відомостей, внесених до ЄРАУ в трансферній процедурі адміністратором Першого рівня такі відомості стають активними в ЄРАУ, а трансфер адвоката є завершеним. З цього моменту оператор Першого рівня ради адвокатів регіону за попередньою адресою робочого місця адвоката втрачає доступ до запису в ЄРАУ про такого адвоката.

п. 2.10. Відповідальність за достовірність, повноту та точність інформації (відомостей) внесеної/их до ЄРАУ або за невнесення обов`язкових відомостей, а також внесення до ЄРАУ відомостей без обов`язкового документального їх підтвердження на Першому рівні несуть персонально голови відповідних рад адвокатів регіонів. Відповідальність за достовірність, повноту та точність інформації (відомостей) внесеної/их на Другому рівні несе Начальник відділу веденим бази даних ЄРАУ Секретаріату Ради адвокатів України або особа, визначена наказом Голови Національної Асоціації Адвокатів України.

Так, 24.03.2022 року позивачем складено заяву про зміну найменування і місцезнаходження організаційних форм адвокатської діяльності, номерів засобів зв`язку та адреси робочого місця адвоката, яка нотаріально завірена приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Одеської області.

В заяві зазначено, що у зв`язку з прийняттям Закону України «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні» 2102-IX від 24 лютого 2022 року, та не можливістю позивачем здійснювати свою діяльність в місті Києві і відповідно до п.п. 3.1.3, 3.1.4, 4.1.1, 4,5, 4.6, 4.6.1 «Порядку ведення єдиного реєстру адвокатів України» затвердженого рішенням Ради адвокатів України №26 від 17 грудня 2012 року (із змінами) просить внести зміни в Єдиний реєстр адвокатів України щодо найменування і місцезнаходження організаційних форм адвокатської діяльності, номерів засобів зв`язку та адреси робочого місця адвоката з Адвокатського об`єднання: «КРАВЕЦ І ПАРТНЕРИ» на індивідуальну адвокатську практику згідно ст.13 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та внести зміни адреси робочого місця позивача з 04053 м. Київ, пров. Бехтерівський, 4, літера Б на АДРЕСА_1. Просить також внести зміни в Єдиний реєстр адвокатів України змінити засоби зв`язку зазначивши НОМЕР_1 та замінити електрону пошту з ІНФОРМАЦІЯ_1 на електрону пошту ІНФОРМАЦІЯ_2.

Додаток: завірена копія свідоцтва на зайняття адвокатською діяльністю 004413 від 26.04.2021; копія нотаріально завіреної заява-згоди представників власника квартири на використання адреси робочого місця адвоката АДРЕСА_5 ; копія договору купівля-продажу квартири за адресою АДРЕСА_5 ; копія свідоцтва про народження власника квартири за адресою АДРЕСА_5 .

Заява з додатками направлена 25.03.2022 року на адресу Національної асоціації адвокатів України та ОСОБА_4 (Рада адвокатів міста Києва), яка отримана адресатами 29.03.2022 року.

Отже, направлення повідомлення від 18.02.2022 року за адресою: пров. Бехтерівський, буд. 4, літ. Б, м. Київ, 04053 є правомірним, оскільки відомості щодо іншої адреси в ЄРАУ станом на 18.02.2022 року були відсутні.

Колегія суддів не приймає до уваги посилання апелянта, ОСОБА_1 , на те, що 04.12.2021 року, 07.12.2021 року, 01.01.2022 року він звертався із заявами до Ради адвокатів міста Києва про зміну робочої адреси та внесення змін до ЄРАУ однак у зв`язку із рішеннями Ради адвокатів України №124, 125, 126, 127, 128, 141 від 15.12.2021 року та №7, №8, № 11 від 28.01.2022 року зміни своєчасно внесені не були, оскільки згідно відповіді Ради адвокатів міста Києва від 19.01.2022 року позивачу необхідно було надати до кожної заяви копію свідоцтва.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що порушення дисциплінарної справи не констатує факту вчинення дисциплінарного проступку, а здійснюється за наявності ознак такого проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування під час розгляду справи.

З огляду на мету дисциплінарного провадження та правовий статус КДКА Віницькій області у цих правовідносинах, з`ясувати чи дійсно є підстави для притягнення адвоката до відповідальності є обов`язком останньої, адже йдеться про виконання позивачем обов`язку щодо проходження курсів підвищення кваліфікації у 2021 році.

За таких обставин, оскаржуване позивачем рішення про порушення дисциплінарної справи від 29.04.2022 року містить попередні висновки щодо наявності в його діях як адвоката, ознак дисциплінарного проступку та не встановлює факт вчинення позивачем конкретного проступку, оскільки порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що викладені у скарзі обставини потребують більш ретельного дослідження задля подальшого підтвердження або спростування певних юридичних фактів.

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного Суду від 24.06.2020 року № 815/1830/18.

В межах спірних правовідносин суд має лише перевірити, чи не є спірне рішення відповідача щодо порушення дисциплінарної справи свавільним чи явно необґрунтованим.

Враховуючи вищевикладене позовні вимоги про визнання протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області від 29 квітня 2022 року про порушення дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

Відносно позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення від 29 червня 2022 року, відповідно до якого ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення ст.ст. 12, 65 Правил адвокатської етики, ст.57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, яку ратифіковано Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, і яка для України набрала чинності 11.09.1997 (далі - Конвенція), закріплено принцип доступу до правосуддя.

Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

У своїх рішеннях ЄСПЛ указав, що право на доступ до правосуддя не має абсолютного характеру та може бути обмежене: держави мають право установлювати обмеження на потенційних учасників судових розглядів, але ці обмеження повинні переслідувати законну мету, бути співмірними й не настільки великими, щоб спотворити саму сутність права (рішення ЄСПЛ від 28.05.1985 у справі «Ашінгдейн проти Великої Британії (Ashingdane v. the. United Kingdom).

У рішенні від 22.12.2009 у справі «Безимянная проти Росії» (Bezymyannaya v. Russia) (заява № 21851/03) ЄСПЛ констатував порушення «самої суті права заявника на доступ до суду», а отже, порушення пункту 1 статті 6 Конвенції, яка є частиною національного законодавства України, вказавши, що «заявниця опинилася у замкнутому колі, у ситуації, коли внутрішньодержавні суди вказували один на одного і відмовлялись розглядати її справу, зважаючи на нібито обмеження своїх судових повноважень. Внутрішньодержавні суди фактично залишили заявницю у судовому вакуумі без будь-якої вини з її сторони».

Щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права (рішення від 04.12.1995 у справі «Белле проти Франції» (Bellet v. France).

Визначення у Законі №5076-VI такого принципу як змагальність, означає, що законодавцем надано можливість адвокату, відносно якого здійснюється дисциплінарне провадження, захищати себе під час його проведення. В свою чергу, це вказує на важливість дотримання цього принципу КДКА, правомірності ухвалених КДКА рішень, зокрема, перевірки їх на предмет дотримання процедури прийняття.

Отже, проведення такої стадії дисциплінарного провадження, як розгляд дисциплінарної справи, повинен здійснюватися з дотриманням принципу змагальності.

Вказане означає, що адвокату, відносно якого здійснюється дисциплінарне провадження, гарантована можливість захищати себе. Адвокат може реалізувати таке право, шляхом участі у засіданні, надання пояснень, подання відповідних доказів, не тільки в письмовій формі, а й в усній за допомогою здійснення оцінки таких доказів сторін, заявлення клопотань та відводів членам дисциплінарної палати. Змагальний метод спрямований на досягнення основної мети - дотримання прав адвоката під час здійснення дисциплінарного провадження з метою недопущення несправедливого ставлення до особи та безпідставного притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Аналогічну право позицію викладено Верховним Судом від 17 вересня 2020 року по справі № 1740/2484/18.

Норми статті 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» розмежовують підстави відсутності адвоката під час розгляду справи, в залежності від наявності або відсутності поважних причин такої відсутності та факту належного повідомлення.

Тобто, абзацом четвертим частини другої статті 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» прямо передбачено можливість розгляду дисциплінарної справи за відсутності адвоката, відносно якого здійснюється такий розгляд, однак вимагає дотримання обов`язкової умови, а саме наявності у КДКА доказів завчасного повідомлення адвоката про дату, час та місце розгляду його дисциплінарної справи, а також неповажності причин, за яких адвокат не прибув на засідання.

В свою чергу, результатом належного та завчасного повідомлення у цьому розумінні, є фактична обізнаність адвоката про дату, час та місце розгляду дисциплінарної скарги, яка реалізована за такий період, який надає адвокату можливість належно підготуватися до розгляду дисциплінарної справи та взяти у ньому участь.

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного суду від 13.02.2020 року по справі № 344/13462/16-а.

Як вже зазначалось 24.03.2022 року позивачем складено заяву про зміну найменування і місцезнаходження організаційних форм адвокатської діяльності, номерів засобів зв`язку та адреси робочого місця адвоката, яка нотаріально завірена приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Одеської області.

Заява з додатками направлена 25.03.2022 року на адресу Національної асоціації адвокатів України та ОСОБА_4 (Рада адвокатів міста Києва), яка отримана адресатами 29.03.2022 року.

З огляду на викладене, суд вважає обґрунтованими доводи позивача, що таким чином, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області і голова Ради адвокатів України Національної Асоціації Адвокатів України ще з 29.03.2022 року після отримання 29.03.2022 року «Національною Асоціацією Адвокатів України» (нотаріально завіреної) заяви позивача від 24.03.2022 року про зміну найменування і місцезнаходження організаційних форм адвокатської діяльності, номерів засобів зв`язку та адреси робочого місця адвоката були повідомлені ним про зміну робочої адреси та мали надсилати повідомлення стосовно розгляду дисциплінарного провадження відносно позивача за адресою робочого місця, АДРЕСА_1 , електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2, телефон НОМЕР_2 .

Отже, 29.03.2022 року відповідачу повинно було бути відомо про зміну адреси робочого місця позивача з міста Києва на місто Одеса, проте жодного повідомлення позивачу не направлялось хоча було проведено три засідання КДКА Вінницької області.

Суд апеляційної інстанції не приймає до уваги посилання апелянта, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області, що адвокат ОСОБА_1 повідомлявся та запрошувався на засідання дисциплінарної палати на 31 травня 2022 року (вих.№61 від 23.05.2022 року), а також на 29 червня 2022 року (вих.№74 від 20.06.2022 року), оскільки вказані повідомлення направлялися за адресою: 04053 м. Київ, пров. Бехтерівський, 4, літера Б, яка вже не була робочою адресою позивача.

Разом з тим, відповідно до п. 26 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, яке затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120, член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами.

Згідно з п. 33 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Пунктом 44 Положення №120 встановлено, що адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Крім того, в Інструкції з діловодства у регіональних органах адвокатського самоврядування затвердженої Наказом Заступника Голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України В.А. Гвоздія № 32/1/3-13 від 20.06.2013, окремий розділ (3.7) присвячено саме передачі документів електронною поштою.

Так, п.194 Інструкції, яка повністю розповсюджується на дисциплінарні провадження, зазначено, що електронне листування в КДКА відбувається виключно через використання службових електронних адрес, наданих секретаріатом НААУ.

У п.198 зазначеної Інструкції наголошено, що вихідні документи, підписані Головою КДКА / Головою палати КДКА, керівником секретаріату КДКА чи його заступником для передачі електронною поштою візуються з урахуванням вимог цієї Інструкції та передаються для реєстрації на паперових носіях разом із розрахунком розсипки. Між тим, зазначеним способом відповідач не скористався.

Матеріали дисциплінарної справи, не містять доказів щодо перевірки відповідачем під час здійснення дисциплінарного провадження інформації про робоче місце позивача, його електронну пошту. В свою чергу, з протоколів засідань дисциплінарної палати вбачається, що причини не явки позивача на засідання щодо розгляду скарги стосовно адвоката ОСОБА_1 не з`ясовано, не зазначено і інформації щодо вручення або не вручення позивачу поштового відправлення на відповідну дату.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що дії щодо повідомлення позивача про розгляд дисциплінарної справи вчинені відповідачем без врахування обставин, що мали значення для прийняття обґрунтованого та вмотивованого рішення, з огляду на те, що повідомлення позивача здійснювалось не за адресою робочого місця позивача.

В цілому, зазначене призвело до того, що позивачу не було надано реальної можливості ознайомитись із матеріалами дисциплінарної справи, комісією не забезпечено право позивача у встановленому Законом порядку бути присутнім та надати пояснення під час проведення засідання дисциплінарною комісією.

Крім того, матеріали дисциплінарного провадження не містять і інформації щодо опитування керівника позивача, а саме керівника адвокатського об`єднання «Кравець та партнери», враховуючи той факт, що у скарзі заявник зазначає про те, що саме в зазначеній організації провадить адвокатську діяльність позивач.

Безумовно, отримання інформації від інших осіб та організацій є правом дисциплінарної комісії, а не обов`язком, однак не вчинення, зокрема, дій щодо отримання інформації від означеної організації, в тому числі, призвело до того, що на час прийняття рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відповідачем не враховано ту обставину, що позивач вже не здійснював адвокатську діяльність у АО «Кравець та партнери» та обліковувався за іншою адресою.

З огляду на зазначене, відповідач в порушення приписів Порядку №120, Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», не надав змогу позивачу надати пояснення щодо встановленого порушення, що призвело до порушення прав позивача, зокрема:

- право бути вислуханим, що означає, що щодо будь-якого адміністративного акту, який за своїм характером може несприятливо впливати на права, свободи або інтереси особи, така особа може пред`явити факти й аргументи та, у відповідних випадках, докази, що будуть ураховані адміністративним органом;

- виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.

При цьому, суд бере до уваги, що Кваліфікаціно-дисциплінарна комісія адвокатури як дисциплінарний орган створюється відповідно до чинного законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність і зобов`язана діяти лише на підставі в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

Засаднича вимога правовладдя полягає в тому, що повноваження органів публічної влади має бути визначено приписами права. Оскільки законність висунуто щодо дій посадовців публічної влади, вона так само вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії та в наступному діяли в межах повноважень, наданих їм, і як наслідок - дотримувалися процесових і матеріальних приписів права (пункт 45 коментаря до документа Венеційської комісії «Мірило правовладдя» (2017 року), який ухвалено Венеційською комісією на 106 пленарному засіданні (Венеція, 11-12 березня 2016 року)).

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 10 квітня 2019 року у справі №826/16495/17, потреба у визначеності не означає, що органові, який ухвалює рішення, не повинні надаватись дискреційні повноваження (де це необхідно) за умови наявності процедур, що унеможливлюють зловживання ними. У цьому контексті закон, яким надаються дискреційні повноваження певному державному органові, повинен вказати чітко і зрозуміло на обсяг такої дискреції. Не відповідатиме верховенству права, якщо надана законом виконавчій владі дискреція матиме характер необмеженої влади. Отже, закон повинен вказати на обсяг будь-якої такої дискреції та на спосіб її здійснення із достатньою чіткістю, аби особа мала змогу відповідним чином захистити себе від свавільних дій.

Таким чином, повноваження Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницькій області, які вона розуміє як дискреційні щодо встановлення та надання оцінки фактів наявності чи відсутності в діях адвокатів складу дисциплінарного проступку, не означає, що дисциплінарний орган не повинен дотримуватись механізму та порядку щодо збирання, перевірки та надання оцінки таким доказам у відповідності до норм чинного на час виникнення спірних правовідносин законодавства, тобто дотримуватися правової процедури здійснення наданих повноважень.

Правова процедура (fair procedure - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Усі передбачені законодавством заходи перевірки дій адвокатів повинні відповідати принципам, пріоритетне місце серед яких займає принцип верховенства права.

Колегія суддів зазначає, що встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права, є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного суду від 05 березня 2020 року по справі № 815/2818/18.

Водночас, під час розгляду справи судом апеляційної інстанції було встановлено порушення процедури розгляду скарги Ізовітової Л.П .

Крім того, суд апеляційної інстанції, вказує на те, що бездоганне виконання Кваліфікаціно-дисциплінарною комісією адвокатури як дисциплінарним органом процесуальних/процедурних норм є запорукою притягнення винної особи до відповідальності.

Однак, порушення таких приписів може бути покладено в основу скасування рішення про притягнення що дисциплінарної відповідальності.

Колегія суддів апеляційного суду враховує висновки, які викладені у Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року та у Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011 року) про те, що суд при оцінці доказів у конкретній справі повинен керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом»; таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Доведення «поза розумним сумнівом» означає, що позиція представлена дисциплінарним органом, має бути доведена таким чином, щоб у «розумної (розсудливої) людини» не лишилося «розумного сумніву» що особа винна.

Отже, оскільки рішення про дисциплінарне стягнення Кваліфікаціно-дисциплінарною комісією адвокатури було прийнято з порушенням процедури, а саме: позивача було позбавлено права брати участь у розгляді справи та захищати себе під час розгляду справи, права заявляти відводи, тому в силу принципу «поза розумним сумнівом» відповідач не довів правомірності свого рішення.

Враховуючи вище викладені обставини справи та норми права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що рішення КДКА в Вінницькій області від 29 червня 2022 року, відповідно до якого ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення ст.ст. 12, 65 Правил адвокатської етики, ст.57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження було прийнято з порушенням процедури розгляду скарги, а отже підлягає скасуванню.

Щодо оскарження ОСОБА_1 ухвали Одеського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року про відмову у задоволенні клопотань позивача про постановлення окремої ухвали, колегія суддів зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що від позивача, 03.10.2022 року до суду першої інстанції надійшло клопотання про постановлення окремої ухвали стосовно представника відповідача Голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області Хоменчук К.Л. за порушення вимог ст.ст. 44, 45 КАС України, ст.ст.11, 21, 39, 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме надані суду у відзиві інформації яка не відповідає дійсності та не надіслання на адресу позивача письмових доказів які є додатком до відзиву від 22 вересня 2022 року вих.№145 у справі №420/10609/22 та направити окрему ухвалу для розгляду до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

В обґрунтування заяви позивач зазначає, що відповідач у відзиві повідомив недостовірну інформацію щодо фактичних обставин справи, а саме щодо інформації про робоче місце позивача, а також щодо ненадання до суду інформації про звернення позивача до Ради адвокатів України з заявою про надання трансферу.

Також, від позивач 27.10.2022 року до суду першої інстанції надійшло клопотання стосовно представника відповідача (адвоката) Голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області Хоменчук К.Л. за порушення вимог ст. 129-1 Конституції України, ч.2 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ч.2 ст.14, 44, 45, 47, 79, 162, 262 КАС України, ст.ст.11, 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме невиконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01.09.2022 року викладене в ухвалі про відкриття провадження у адміністративній справі №420/10609/22 та не надання суду у встановленому порядку ст.ст.162, 262 КАС України, у встановлений судом строк копії дисциплінарної справи по розгляду питання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та не надіслання письмових доказів, які додаються до відзиву для сторін у справі і вилучення із матеріалів дисциплінарної справи оригіналів протоколів засідань по розгляду питання щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

28.11.2022 року позивачем до Одеського окружного адміністративного суду подано клопотання про вирішення питання щодо складання протоколу про порушення головою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області Хоменчук К.Л. ст. 185-3 КпАП України; постановити окрему ухвалу стосовно представника відповідача (адвоката) Голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області Хоменчук К.Л. за порушення вимог ст. 129-1 Конституції України, ч.2 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ч.2 ст.14, 44, 45, 47, 79, 162, 262 КАС України, ст.ст.11, 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме невиконання рішення (ухвали) Одеського окружного адміністративного суду від 19.10.2022 року викладене в ухвалі про витребування доказів у адміністративній справі №420/10609/22 у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 4 ст. 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву.

Згідно з ч.ч 1-2 ст.162 КАС України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову.

Згідно з ч.ч. 1-4 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, у відзиві на адміністративний позов відповідач викладає свої заперечення щодо адміністративного позову з правовим обґрунтуванням вчинених дій/прийнятих рішень.

В свою чергу, суд постановляє рішення на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, обставинам, викладеним у відзиві відповідача, суд надасть належну оцінку при прийнятті рішення у справі, відповідно до вимог КАС України.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 01.09.2022 року відкрито провадження у справі та, зокрема, витребувано у відповідача письмові докази в порядку передбаченому ст. 80 КАС України.

Відповідно до ч.6 ст. 80 КАС України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Між тим, приписами ст. 80 КАС України не встановлено обов`язку особи, у якої витребувано докази, направляти їх копії іншим особам, учасника справи.

На виконання ухвали Одеського окружного адміністративного суду від 01.09.2022 року в частині витребування доказів відповідачем разом з відзивом надано до суду витребувані докази.

Також, на виконання ухвали Одеського окружного адміністративного суду від 19.10.2022 року від відповідача до суду надійшли письмові пояснення, які зареєстровано 22.02.2023 року за вх.№ЕП/5585/23.

Так, відповідно до ч. 1-2 ст. 249 КАС України, суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Отже, окрема ухвала дає можливість суду відреагувати на деякі порушення закону, стосовно яких він не може самостійно вжити заходів для усунення цих порушень, причин та умов, що їм сприяли, для встановлення винних осіб та притягнення їх до юридичної відповідальності. Окрема ухвала є реакцією на ті порушення, що не усуваються постановою, а також на причини й умови вчинення порушень, щоб запобігти їх повторенню у майбутньому.

При цьому, вказаними нормами процесуального закону встановлено саме право адміністративного суду, а не обов`язок, у разі виявлення під час розгляду справи порушення закону, постановити окрему ухвалу та направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону, а також, поставити питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Таким чином, основною підставою, яка надає можливість суду постановити окрему ухвалу є виявлення під час розгляду справи факту порушення суб`єктами владних повноважень вимог закону, внаслідок чого в окремій ухвалі має бути чітко вказано, які саме заходи слід вжити для усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

Оскільки, винесення окремої ухвали є правом суду, а не обов`язком, а також, матеріали справи не містять доказів на підтвердження існування підстав щодо необхідності винесення окремої ухвали, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні клопотань позивача про винесення окремої ухвали.

Інші доводи апеляційних скарг встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.

Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області, - залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року та ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року по справі № 420/10609/22, - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст Постанови складено - 19 квітня 2023 року.

суддя-доповідач Семенюк Г.В.
судді Домусчі С.Д. Шляхтицький О.І.