Справа № 200/1590/23
Суддя: Кониченко О.М.
Дата ухвалення: 2023-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви

20 квітня 2023 року Справа №200/1590/23

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка

Олега Миколайовича ознайомившись з позовною заявою

Товариства з обмеженою відповідальністю Меркурій (Донецька область, Мар`їнський район, м. Курахове, вул. Побєди, буд. 49)

до Вінницької митниці Держмитслужби (21034, Вінницька обл., м. Вінниця, вул. Лебединського, 17)

про скасування картки відмови у митному оформленні та зобов`язання здійснити коригування відомостей щодо митної вартості товару в митній декларації

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю Меркурій, звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Вінницької митниці Держмитслужби, в якому просив суд скасувати картку відмови у митному оформленні № UA401020/2023/000455 та зобов`язати відповідача здійснити коригування відомостей щодо митної вартості у митній декларації №23UA30U9 від 29.03.2023 р, за якою товар випущено у вільний обіг, відповідно до відомостей щодо митної вартості заявлених у митній декларації 23UA58U6 від 29.03.2023 року, за якою відмовлено у митному оформленні.

17 квітня 2023 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк не більше десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху на усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання документу на підтвердження сплати судового збору, обчисленого виходячи із митних платежів, які підлягають донарахуванню з різниці між задекларованою і скоригованою митницею митної вартості товару за платiжними реквiзитами для перерахування судового збору в гривнях на рахунок Донецького окружного адміністративного суду: Отримувач коштів: Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101, Код отримувача: 37967785, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: UA4005658, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, та надати до суду цей розрахунок, та уточнення найменування відповідача по справі.

Постановляючи означену ухвалу суд виходив з того, що коригування митної вартості товару має наслідком зміну майнового стану позивача у вигляді необхідності сплати суми коригування митних платежів, що є різницею між митною вартістю товару, визначеною декларантом, та митною вартістю товару, обчисленою органом Держмитслужби

При цьому, суд врахував позицію Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду: викладену у Постанові від 16.03.2020 року у справі №1.380.2019.001962 (адміністративне провадження №К/9901/30593/19), відповідно до якої, справи про оскарження рішення про коригування митної вартості товарів є справами з майновими вимогами. При цьому судовий збір за подання позовної заяви (апеляційної чи касаційної скарги) в таких справах обчислюється, виходячи із митних платежів, які підлягають донарахування з різниці між задекларованою і скоригованою митницею митної вартості товару.

20 квітня 2023 року від позивача до суду надійшли додаткові пояснення у справі, в яких позивач зазначив, що саме картка відмови (рішення про відмову) у митному оформленні і є тим актом індивідуальної дії, який прийнятий відповідачем при здійсненні управлінських функцій і має обов`язковий характер для позивача, та вичерпується його виконанням або скасуванням. Предметом цієї справи є не оскарження правомірності застосування того чи іншого з другорядних методів, а оскарження правомірності відмови у застосуванні основного (першого) методу. І саме скасування рішення (індивідуального акту) про відмову у митному оформленні із застосуванням основного (першого) методу і є позовною вимогою немайнового характеру.

Позивач з-поміж іншого зазначив, слід врахувати висновок Верховного Суду України у справі К/9901/24255/20 який стосується наслідків скасування актів індивідуальної дії: «Таке скасування означає, що такий акт не породжує жодних правових наслідків від моменту його прийняття, а також зобов`язує суб`єкта владних повноважень усунути всі спричинені рішенням негативні юридичні наслідки та повернути платника податків у первинне правове становище, котре існувало до моменту прийняття цього рішення».

Також позивач зазначає, що відповідно до ч 3 ст 245 КАС України, «У разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду». Суд не позбавлений, а наділений можливістю зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав. Таким чином, суд дослідивши правомірність відмови у митному оформленні має прийняти рішення щодо відновлення порушеного права позивача на застосування основного (першого) методу визначення митної вартості при митному оформленні, а оскільки митне оформлення завершене, шляхом зобов`язання відповідача здійснити відповідні коригування у митній декларації, за якою товар випущено у вільний обіг. Тобто, усунути всі спричинені рішенням негативні юридичні наслідки та повернути платника податків у первинне правове становище, котре існувало до моменту прийняття цього рішення».

Позивач також зазначив, що суд намагається розглядати правомірність застосування саме резервного методу у рішенні про коригування, так, начебто відмова у митному оформленні товару є правомірною, що свідчить про упередженість суду.

Позивач вважає, що суд зобов`язаний розглядати правомірність відмови у митному оформленні із застосування основного (першого) методу.

Дослідивши доводи означених пояснень, суд зазначає наступне.

Суд звертає увагу позивача, що в Картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA401020/2023/000455, яку позивач вважає актом індивідуальної дії, на підставі якого прийнято рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401000/2023/000032/2 від 29.03.2023 року, міститься посилання на означене рішення як підставу для відмови у митному оформленні: «В процесі митного контролю та митного оформлення з`ясовано, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару. Рішення про відмову прийнято відповідно до п.5,6 ст. 54; ст. 256 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI, у зв`язку з винесеним рішенням про коригування митної вартості товару № UA401000/2023/000032/2 від 29.03.2023 р.».

Враховуючи викладене, саме по собі скасування Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA401020/2023/000455 не призводить до відновлення первинного становища позивача, оскільки вона прийнята на підставі та у зв`язку з винесеним рішенням про коригування митної вартості товару № UA401000/2023/000032/2 від 29.03.2023 р. та пропонує позивачу здійснити декларування товарів з урахуванням рішення про коригування митної вартості товару № UA401000/2023/000032/2 від 29.03.2023, вказуючи при цьому на можливість оскарження цього рішення у випадку незгоди з ним.

Проаналізувавши позовні вимоги суд дійшов висновку, що вони мають на меті зобов`язання відповідача здійснити коригування митної вартості, скасувавши картку відмови, водночас, зобов`язання здійснити коригування митної вартості фактично є проханням скасувати рішення про коригування митної вартості товарів, оскільки оскаржуване коригування здійснено відповідачем у вигляді відповідного рішення.

Суд звертає увагу, що відповідачем здійснено коригування заявленої декларантом митної вартості товару у сторону збільшення, що має наслідком зміну майнового стану позивача у вигляді зобов`язання сплати різницю між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товару, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товару відповідачем.

Таким чином, спір у даній справі носить одночасно майновий (про скасування рішення про коригування митної вартості товарів) і немайновий (про скасування картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення) характер, що узгоджується з правовою позицією Верховного суду, викладеною в ухвалі від 20.02.2019 року № 813/713/18.

Оскільки безпосереднім наслідком винесення рішення про коригування митної вартості є зміна складу майна позивача, вимоги про скасування такого рішення суб`єкта владних повноважень, є майновими.

Аналогічне правозастосування викладене і в постановах Верховного Суду від 22 січня 2019 року (справа №804/1760/16), від 26 березня 2019 року (справа №820/3356/16).

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 16 березня 2020 року № 1.380.2019.001962 виснував, що сама по собі визначена у рішенні контролюючого органу митна вартість товару безпосередньо не впливає на майновий стан декларанта. Майновий інтерес для нього складає той розмір митних платежів та інших податків, який він має доплатити порівняно з розміром таких платежів, визначених на підставі заявленої ним митної вартості товарів при декларуванні. Обсяг грошового (вартісного) виразу зміни складу майна позивача у цих спорах співпадає з сумою різниці митних платежів та інших податків, яку він має доплатити.

Водночас, перевіривши посилання позивача на правову позицію Верховного Суду у справі К/9901/24255/20, Верховним Судом ухвалено постанову від 06 грудня 2021 року, з якої суд встановив, що предметом її розгляду було відновлення показника реєстраційного ліміту ПДВ, більш того, суд не встановив наявність у тексті означеної постанови, наведених позивачем висновків.

Суд звертає увагу позивача, що підчас вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі, відповідно до ст. 171 КАС України, суд з`ясовує дотримання позивачем вимог процесуального законодавства, зокрема ст.ст. 160, 161, 169, 170 КАС України.

При цьому, у суду відсутні процесуальні повноваження та підстави для висновків щодо обґрунтованості чи необгунтованості позовних вимог позивача.

Поряд з цим, Закон України «Про судовий збір» покладає саме на суд обов`язок щодо перевірки зарахування судового збору у встановленому законом розмірі до Державного бюджету України.

Для цього приймаючи позовну заяву до розгляду суд зобов`язаний правильно визначити предмет судового спору та кваліфікувати спірні правовідносини для визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті, відповідно до діючого законодавства.

Враховуючи викладене, доводи позивача щодо упередженості суду у вирішенні справи по суті є безпідставними, оскільки до відкриття провадження в адміністративній справі у суду відсутні підстави вважати, що справа буде ним розглянута, а вимога щодо сплати судового збору у встановленому законом розмірі є процесуальним обов`язком суду.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що доводи додаткових пояснень позивача висновків суду не спростовують.

Водночас, суд встановив, що позивача не усунув недоліки позовної заяви в іншій частині.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи те, що публічно-правовий спір стосується захисту прав позивача та запровадження в Україні військового стану, суд дійшов висновку про можливість продовження строку на усунення недоліків в межах строків, визначених ст. 169 КАС України, надавши позивачу 5 днів на усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 121, 160, 161, 169, Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви на строк не більше 5 днів.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, за сторінкою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (веб-адреса сторінки ://court.gov.ua/).

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя О.М. Кониченко