Справа № 320/7701/21
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2023-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2023 року № 320/7701/21

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доГоловного управління Державної податкової служби у Київській області
про визнання протиправним та скасування наказу,
В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 23.04.2021 №12-д про накладення дисциплінарного стягнення на заступника начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Київській області Несвіта Віталія Анатолійовича.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує про безпідставність накладеного дисциплінарного стягнення у вигляді догани, оскільки, приймаючи оскаржуваний наказ, на думку позивача, відповідач порушив норми частини першої статті 65 та частини першої статті 74 Закону України «Про державну службу». Позивач стверджує, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення відповідно до оскаржуваного наказу та обставин справи були матеріали дисциплінарного провадження, а саме подання дисциплінарної комісії, лист ДПС України від 30.12.2020 №24135/7/99-00-12-05-03-07, акт про результати тематичної перевірки ГУ ДПС у Київській області від 11.03.2021 №5/10-36-14-01 та інші документи, якими встановлено що під логіном та паролем заступника начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Київській області Віталія Несвіта здійснювались неодноразові підключення до ІТС «Податковий блок» через IP-адреси, які закріплені за іншими користувачами. Втім, позивач зазначає, що перевірка проводилася поверхнево, без урахування усіх обставин, в наказі відсутні посилання на конкретні посадові обов`язки, порушені позивачем, що є самостійною підставою для визнання протиправним та скасування наказу з таких підстав. Крім того позивачем зауважено на його поясненнях дисциплінарній комісії від 24.03.2021, згідно яких про факти використання його логіну та паролю він дізнався, коли направив службову записку до управління електронних сервісів 04.11.2020, а свій логін та пароль для використання нікому не надавав.

На думку позивача, під час дисциплінарного провадження комісією не встановлено його вини (протиправної винної дії або бездіяльності), обставин справи, не враховано пом`якшуючих обставин та не надано належних та допустимих доказів про наявний витік інформації з АІС «Податковий блок».

За посиланням позивача, дисциплінарною комісією не перевірено інформації щодо фактичного користувача з IP адресами, яким, на думку відповідача, відбувся витік інформації, оскільки відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 73 Закону №889-VIII дисциплінарна справа повинна містити пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, втім комісією не встановлено та не отримано від них пояснень щодо методу та джерела здобуття паролю, логіну та взагалі не встановлено таких осіб. До того ж комісією не взято до уваги службовий лист Управління електронних сервісів ГУ ДПС у Київській області від 09.03.2021 №871/10-36-12-06-10, який було надано на запит дисциплінарній комісії, в якому міститься додаткова довідка, в п. 4 якої є інформація про те, що станом на 09.03.2021 для територіального рівня не реалізована повно функціональна система моніторингу дій користувачів ІТС органів ДПС, внаслідок чого на рівні ГУ ДПС у Київській області не є можливим провести детальний аналіз дій ОСОБА_2 в ІТС. Позивач вважає, що вказана довідка свідчить про перебування системи моніторингу дій користувачів в тестовому режимі, що не може відображати достовірність інформації та підтверджувати несанкціонований доступ.

Крім того позивачем зазначено, що дисциплінарне правопорушення, яке інкримінують йому, вчинене орієнтовно у листопаді 2020 року, тобто, при проходженні ним служби у ГУ ДПС у Київській області (), а тому ініціювати дисциплінарне провадження повинно було ГУ ДПС у Київській області з кодом . Разом із тим, дисциплінарне провадження ініційовано вже новим органом ГУ ДПС у Київській області ().

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.07.2021 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним та скасування наказу залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Позивачем у встановлені судом строки усунуто недоліки позовної заяви.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.07.2021 поновлено позивачу строк звернення до суду з даним позовом та відкрито провадження в адміністративній справі №320/7701/21 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Через канцелярію Київського окружного адміністративного суду 29.09.2021 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого останній вважає позовні вимоги ОСОБА_1 необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, зазначивши про те, що Головним управлінням ДПС у Київській області було отримано лист Департаменту електронних сервісів Державної податкової служби від 30.12.2020 №24135/7/99-00-12-05-03-07 щодо випадків одночасних входів до ІТС ДПС обліковими записами співробітників ГУ ДПС у Київській області, які можуть свідчити про компрометацію паролів користувача. Згідно пояснень відповідача, що відповідно до наданої інформації встановлено, що, зокрема, під логіном та паролем заступника начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Київській області Несвіта В.А. здійснювались неодноразові підключення до ІТС «Податковий блок» через IP-адреси, які закріплено за різними користувачами. На підставі отриманої інформації наказом ГУ ДПС у Київській області від 17.02.2021 №303 прийнято рішення про проведення тематичної перевірки Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків. Також відповідачем зазначено про ініціювання за результатами проведеної перевірки порушення дисциплінарного провадження стосовно заступника начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ОСОБА_1 , оформлене наказом ГУ ДПС у Київській області від 06.04.2021 №6-д. Працівниками управління з питань запобігання та виявлення корупції встановлено, що під логіном та паролем заступника начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ОСОБА_1 здійснювались неодноразові підключення до ІТС «Податковий блок» через IP-адреси, які закріплено за іншими користувачами, зокрема, працівниками Державної фіскальної служби України. Крім того, з пояснень, наданих особисто ОСОБА_1 , вбачається, що останньому не відомо яким чином його логіном та паролем могла користуватись інша особа, особисто він нікому не повідомляв та не передавав свій логін та пароль.

Таким чином, відповідач дійшов висновку про порушення заступником начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ОСОБА_1 вимог статті 43 Закону України «Про запобігання корупції» та статті 21 Закону України «Про інформацію», шляхом допущення неналежного зберігання інформації, доступ до якої отримано ним для виконання службових обов`язків, внаслідок чого доступ до інформації з обмеженим доступом отримано сторонніми особами.

Наказом ГУ ДПС у Київській області від 23.04.2021 №12-д «Про накладення дисциплінарного стягнення» оголошено догану заступнику начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ОСОБА_1 за неналежне виконання посадових обов`язків.

Відповідач вважає, що вказаний наказ є правомірним та винесений відповідно до норм чинного законодавства.

Позивачем 27.09.2021 подано до суду відповідь на відзив, відповідно до якої він проти доводів відповідача заперечував, зауваживши, що ні з оскаржуваного наказу, ні з матеріалів дисциплінарної справи неможливо встановити, який службовий обов`язок позивачем не виконано належним чином. Вважає, що під час розгляду дисциплінарної справи належало б встановити, оцінити та проаналізувати фактичні обставини, що слугували передумовою дисциплінарного провадження відносно позивача.

Позивачем вказано, що ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. Тобто застосування такого виду дисциплінарного заходу є можливим лише за наявності всіх перелічених обставин. Зазначив, що логін і пароль він не передавав. Окрім того зауважив на отриманні відповіді від 06.09.2021 Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, в якій, зокрема, міститься інформація, що інформаційно-телекомунікаційна система «Податковий блок» не проходила державну експертизу у сфері захисту інформації, декларації, атестати відповідності комплексної системи захисту інформації в інформаційно-телекомунікаційній системі «Податковий блок» відсутні. Вважає, що на сьогодні ITC «Податковий блок» взагалі жодним чином не відповідає умовам безпеки захисту інформації. Тому, ніхто не може передбачити, яким чином може відбуватися виток інформації із згаданої системи та як забезпечити відповідний захист.

На думку позивача, вказане свідчить, що ні позивач, ні відповідач не може гарантувати належного захисту інформації від витоку при використанні ITC «Податковий блок», окрім того відповідачем не забезпечено проведення належної експертизи задля виявлення недоліків захисту інформації, а також відсутні будь-які інструкції чи положення, які б визначали порядок збереження ідентифікатора (логіна та пароля) до ІТС «Податковий блок».

Позивачем, серед іншого, зроблено посилання на роз`яснення №801/10-21 від 09.02.2021 Національного агентства України з питань державної служби», згідно якого притягнення до дисциплінарної відповідальності державного службовця новоутвореного територіального органу ДПС за дисциплінарний проступок, вчинений під час перебування на посаді державної служби в територіальному органі ДПС, який ліквідовано, з дотриманням вимог Закону можливо лише стосовно державних службовців, у яких після переведення на посаду в новоутвореному територіальному органі, суб`єкт призначення залишився той же самий.

Справу розглянуто після отримання судом інформації щодо повідомлення належним чином сторін про відкриття спрощеного позовного провадження у справі.

Частиною другою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини першої, другої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до частини першої статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив та відповідь на відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Наказом Головного управління ДПС у Київській області від 28.08.2019 №19-о «Про призначення працівників» ОСОБА_1 призначено в порядку переведення з 29 серпня 2019 року на посаду заступника начальника відділу податків і зборів з юридичних осіб Броварського управління ГУ ДПС у Київській області.

Наказом Головного управління ДПС у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС від 21.12.2020 №18-о ОСОБА_1 призначено в порядку переведення з 22.12.2021 на посаду заступника начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Київській області, які відокремленого підрозділу ДПС.

В подальшому, Головним управлінням ДПС у Київській області отримано лист Департаменту електронних сервісів Державної податкової служби від 30.12.2020 №24135/7/99-00-12-05-03-07 щодо випадків одночасних входів до ITC ДПС обліковими записами співробітників ГУ ДПС у Київській області, які можуть свідчити про компрометацію паролів користувача.

З наданої інформації вбачається, що, зокрема, під логіном та паролем заступника начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Київській області Несвіта В.А. здійснювались неодноразові підключення до ІТС «Податковий блок» через ІP-адреси, які закріплені зі різними користувачами.

На підставі отриманої інформації, наказом Головного управлінням ДПС у Київській області від 17.02.2021 №303 прийнято рішення про проведення тематичної перевірки Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків.

За результатами проведеної перевірки ініційовано порушення дисциплінарного провадження стосовно заступника начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ОСОБА_1 , оформлене наказом ГУ ДПС у Київській області від 06.04.2021 №6-д.

Відтак, з матеріалів справи вбачається встановлення працівниками управління з питань запобігання та виявлення корупції здійснення неодноразових підключень до ІТС «Податковий блок» через через ІР-адреси, які закріплені за іншими користувачами, зокрема, працівниками Державної фіскальної служби України під логіном та паролем заступника начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ОСОБА_1 . Крім того, з пояснень, наданих особисто ОСОБА_1 , вбачається, що останньому не відомо, яким чином його логіном та паролем могла користуватись інша особа, особисто він нікому не повідомляв та не передавав свого логіну та паролю. Також, за поясненнями позивача, для виконання своїх посадових обов`язків використовує два комп`ютери, з наступними ІP-адресами: 10.10.6.156. та 10.10.6.63.

У зв`язку із зазначеним, відповідач дійшов висновку, що заступник начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ОСОБА_1 порушив вимоги статті 43 Закону України «Про запобігання корупції» та статтю 21 Закону України «Про інформацію», допустивши неналежне зберігання інформації, доступ до якої отримав для виконання службових обов`язків, внаслідок чого доступ до інформації з обмеженим доступом отримано сторонніми особами.

Надалі, наказом Головного управлінням ДПС у Київській області від 23.04.2021 №12-д «Про накладення дисциплінарного стягнення» оголошено догану заступнику начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ОСОБА_1 за неналежне виконання посадових обов`язків.

Позивач, не погоджуючись із оскаржуваним наказом, винесеним відповідачем, вважаючи його безпідставним, необґрунтованим та таким, що прийнятий з порушеннями норм чинного законодавства, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначають правовий статус державного службовця, регулюються Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VІІІ (далі по тексту - Закон №889-VІІІ).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону №889-VІІІ державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону №889-VIII цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Частинами першою, третьою статті 5 Закону №889-VIII визначено, що правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону №889-VIII державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійна виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Згідно з частиною першою статті 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягується до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною першою статті 65 Закону №889-VІІІ передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 65 Закону №889-VІІІ дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Положеннями частини першої статті 66 Закону №889-VІІІ визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частити другої статті 65 Закону №889-VIII, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану

За правилами статті 68 Закону №889-VІІІ дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно з частинами першою, дев`ятою - одинадцятою статті 69 Закону №889-VІІІ для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до частини першої статті 75 Закону №889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Частиною першою статті 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 Закону №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Згідно з пунктом 21.1 статті 21 Податкового кодексу України посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами (21.1.1); забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій (21.1.2); забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень (21.1.3).

Відповідно до пункту 21.2 цієї ж статті за невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків посадові (службові) особи контролюючих органів несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно з пунктом 36 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039, за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).

Відповідно до частин першої-третьої статті 77 Закону №889-VІІІ рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

Крім того, у відповідності до положень частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, ознайомившись з оскаржуваним наказом та матеріалами, які стали підставою для його прийняття, вважає, що суб`єктом владних повноважень порушено норми частини першої статті 65 та частини першої статті 74 Закону №889-VIII.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Судом досліджено надані поясненнях позивача від 24.02.2021 та від 24.03.2021, згідно яких в кінці жовтня 2020 року йому було відмовлено в доступі до АІС «Податковий блок». За наслідком звернення до відділу супроводження інформаційних систем, адміністраторів безпеки та адміністрування служби каталогів управління електронних сервісів ГУ ДПС у Київській області за роз`ясненнями, позивачем отримано пояснення, що дійсно доступ обмежено, але причину не пояснено. Позивачем зауважено, що про факти використання його логіну та паролю дізнався після направлення службової записки до управління електронних сервісів 04.11.2020. Разом з тим, ним не надавалися свій логін та пароль будь-якій особі для користування. Хто міг скористатися його логіном та паролем він не знає. Людей, які здійснювали вхід до АІС «Податковий блок» під його даними не знає. Також позивач повідомив, що він особисто користується двома комп`ютерами, з IP адресами 10.10.6.156 та 10.10.6.63, перший з яких офіційно за ним закріплено, а інший був закріплений за ОСОБА_3 , яка перебувала певний час у його відділі та згодом звільнилась. Після її звільнення позивач залишив собі її комп`ютер та використовує його в роботі.

В подальшому, відповідно до наказу від 06.04.2021 №6-д, виданого начальником ГУ ДПС у Київській області за підписом О. Виноградової, щодо позивача порушено дисциплінарну справу.

Відповідно до п.1 наказу ГУ ДПС у Київській області від 22.02.2021 №320 «Про дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Київській області» утворено Дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Київській області, та затверджено її наступний склад згідно з додатком: В. Григоренко - начальник організаційно-розпорядчого управління; О. Воловін - начальник управління з питань запобігання та виявлення корупції; В. Литвин - начальник відділу розвитку персоналу управління кадрового забезпечення та розвитку персоналу; В. Куценко - начальник управління електронних сервісів; Н. Мала - начальник управління інфраструктури та бухгалтерського обліку - головний бухгалтер; Д. Немшилов - начальник управління податкового аудиту; Є. Огнарьов - заступник начальника управління - начальник відділу інформаційно-аналітичної роботи управління супроводження судових справ; А. Рижиков - начальник управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків;О. Скляр - головний державний ревізор - інспектор відділу організації та планування роботи організаційно-розпорядчого управління.

Зазначений склад комісії підписано Начальником організаційно-розпорядчого управління Григоренком В.

Водночас, відповідно до пп. 2.1, 2.2 наказу ГУ ДПС у Київській області від 22.02.2021 №320 «Про дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Київській області» затверджено: 2.1. Положення про Дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Київській області; 2.2. Порядок здійснення дисциплінарного провадження у ГУ ДПС у Київській області;

Відповідно до пункту 2.1. зазначеного Порядку визначено, що для ініціювання дисциплінарного провадження керівниками структурних підрозділів ГУ ДПС начальнику ГУ ДПС надається доповідна записка про обставини, які стали підставою для ініціювання дисциплінарного провадження, з дотриманням вимог пункту 3 статті 65 Закону.

Пунктом 2.2. Порядку передбачено, що для відкриття дисциплінарного провадження керівниками структурних підрозділів ГУ ДПС (ініціаторами) секретарю Дисциплінарної комісії надаються:

- доповідна записка із відповідною резолюцією начальника ГУ ДПС про обставини, які стали підставою для ініціювання дисциплінарного провадження;

- матеріали, передбачені статтею 73 Закону;

- характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця;

- пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень;

- пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження:

- пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності);

- належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

- проект наказу ГУ ДПС про відкриття дисциплінарного провадження.

Судом встановлено наявність у матеріалах дисциплінарного провадження щодо позивача наступних документів:

- доповідна записка головного державного інспектора першого відділу управління з питань запобіганні та виявлення корупції Демуренко В., погоджена з Начальником управління з питань запобігання та виявлення корупції Воловіним О. від 12.03.2021 №120/10-36-14-01, адресована Начальнику ГУ ДПС у Київській області Виноградовій О. щодо порушення дисциплінарного провадження стосовно позивача;

- Доповідна записка начальника Броварського відділу камеральних перевірок О. Красник та начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків А. Рижикова, погоджена з заступником начальника ГУ ДПС у Київській області В. Луговським від 24.03.2021 №4324/10-36-18-09-16, адресована Начальнику ГУ ДПС у Київській області Виноградовій О. щодо порушення дисциплінарного провадження стосовно позивача.

Як вбачається зі змісту доповідної записки від 24.03.2021 №4324/10-36-18-09-16, до неї додано: доповідна записка від 12.03.2021 №120/10-36-14-01 на 3 аркушах; акт про результати тематичної перевірки від 11.03.2021 №5/10-36-14-01 на 4 аркушах, характеристика на ОСОБА_1 на 1 аркуші.

Згідно змісту доповідної записки від 12.03.2021 №120/10-36-14-01, що у розділі «Пропозиції» зазначено: 1. Управлінню з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків (Андрій Рижков): 1.1. Підготувати доповідну записку (у т.ч. проект наказу) щодо ініціювання дисциплінарних проваджень стосовно позивача.

До зазначеної доповідної записки додано акт про результати перевірки від 11.03.2021 №5/10-36-14-01 на 4 арк.

Судом встановлено, що з урахуванням вищевикладеного та враховуючи зазначені обставини відповідачем допущені наступні порушення Порядку здійснення дисциплінарного провадження у ГУ ДПС у Київській області (далі - Порядок):

- в порушення п.2.2 Порядку доповідні записки від 12.03.2021 №120/10-36-14-01 та від 24.03.2021 №4324/10-36-18-09-16 для відкриття дисциплінарного провадження були надані не секретарю Дисциплінарної комісії, а начальнику ГУ ДПС у Київській області;

- в порушення п.2.2 секретарю Дисциплінарної комісії не надано: 1) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; проект наказу ГУ ДПС про відкриття дисциплінарного провадження;

- з урахуванням складу дисциплінарної комісії, затвердженого наказом ГУ ДПС у Київській області від 22.02.2021 №320 - у даній дисциплінарній комісії взагалі відсутній секретар.

Як наслідок, з урахуванням вищевказаних порушень відповідачем безпідставно видано наказ від 06.04.2021 №6-д про відкриття дисциплінарного провадження щодо позивача.

Крім того судом встановлено, що під час дисциплінарного провадження, комісією не встановлено вини позивача (протиправної винної дії або бездіяльності), обставин справи, не враховано пом`якшуючих обставин та не надано належних та допустимих доказів, що витік інформації з АІС «Податковий блок» відбувся з вини позивача.

Разом із тим, актом про результати тематичної перевірки ГУ ДПС у Київській області від 11.03.2021 №5/10-36-14-01 зафіксовано надходження листа від Департаменту електронних сервісів ДПС України, згідно якого через ІР адреси, належні іншим користувачам, що обліковуються за працівниками ГУ ДПС у Київській області, відбувалось підключення до АІС «Податковий блок».

Втім, суд зауважує на залишенні дисциплінарною комісією поза перевіркою наступних фактів, які мали суттєве значення, а саме:

- хто був фактичним користувачем з ІР адресами, яким на думку відповідача відбувся витік інформації, оскільки відповідно до пункту 8 частини другої статті 73 Закону № 889-VІІІ дисциплінарна справа повинна містити пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, проте комісія не встановила та не отримала від них пояснень, яким чином вони здобули пароль та логін та взагалі не встановила таких осіб;

- який причинний зв`язок у позивача з користувачами, у яких був його логін та пароль;

- чи проводилась службова перевірка відповідального відділу, який здійснює облік та видачу паролю та логіну ДПС у Київській області на предмет витоку такої інформації стороннім особам;

- посилаючись на порушені норми статті 43 Закону України «Про запобігання корупції» та статті 21 Закону України про «Інформацію» відповідач не наводит, яка саме інформація була, розголошена внаслідок незаконного користування логіном та паролем позивача та який правовий статус визначено для такої інформації у АІС «Податковий блок»;

- не наведено жодних аргументів про шкоду, завдану внаслідок такого підключення не встановленими користувачами ДПС у Київській області.

Крім того, як вбачається з матеріалів дисциплінарного провадження, комісією не взято до уваги службового листа Управління електронних сервісів ГУ ДПС у Київській області від 09.03.2021 №871/10-36-12-06-10, наданого на запит дисциплінарної комісії та в якому міститься в додатках довідка, в пункті 4 якої зазначено, що «станом на 09.03.2021 для територіального рівня не є реалізована повнофункціональна система моніторингу дій користувачів ITC органів ДПС, внаслідок чого на рівні ГУ ДПС у Київській області не є можливим провести детальний аналіз дій Віталія Несвіта в ITC». Згадана довідка свідчить про перебування системи моніторингу дій користувачів у тестовому режимі, відповідно такою, що не може відображати достовірність інформації та підтверджувати несанкціонований доступ.

Комісія не наводить жодного доказу та не встановлювала обставин, чи було місце передачі позивачем логіна та паролю АІС «Податковий блок» іншим особам.

Враховуючи вищевикладені обставини встановлено, що члени комісії під час викладення своїх висновків про вчинені позивачем вищенаведені порушення діючого законодавства посилаються на єдиний службовий лист - інформацію від 30.12.2020 №24135/7/99-00-12-05-03-07 Департаменту електронних сервісів ДПС України, в якому міститься інформація, що за логіном та паролем позивача, здійснювалось підключення до ITC «Податковий блок», через ІР адреси, які належать іншим користувачам, що обліковуються за працівниками ГУ ДПС у Київській області.

Отже, об`єктивна сторона дисциплінарного проступку повинна складатися з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом України «Про державну службу», правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

В підсумку, за закінченням дисциплінарного провадження комісією належного висновку про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку з урахуванням характеру проступку, обставин, за яких він був вчинений, обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності не сформовано.

Також, матеріали дисциплінарного провадження не містять інформації та доказів, які б свідчили про те, що невиконання яких саме посадових обов`язків з боку позивача призвели до порушення ст. 43 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки у матеріалах взагалі відсутня посадова інструкції позивача та жодний документ не містить посилань та обґрунтування, які саме посадові обов`язки порушив позивач.

При цьому, наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Такими обставинами можуть бути, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань, наявність заохочень та урядових відзнак, урядових і державних нагород; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника (частина 2 статті 67 Закону).

При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. Тобто застосування такого виду дисциплінарного заходу, можливий лише за наявності всіх перелічених обставин.

До аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у складі колеги суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 05.06.2019 у справі №814/934/18 (провадження №К/9901/3830/19).

Також, у постанові Верховного Суду від 12.08.19 №1340/4847/18, суд наголосив, що саме лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні виду дисциплінарного стягнення, а також не наведення обставин вчинення дисциплінарного проступку, не є належним обґрунтуванням оскаржуваного наказу.

В свою чергу, в оскаржуваному наказі відповідача, в якості мотивування зазначено: неналежне виконання посадових обов`язків, що призвело до порушення статті 43 Закону України «Про запобігання корупції», та вимоги статті 21 Закону України «Про інформацію». При цьому наказ не містить посилання на конкретні посадові обов`язки, які порушені позивачем.

Отже, в оскаржуваному наказі є лише посилання на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм, на які посилається відповідач при обранні виду дисциплінарного стягнення.

Разом із тим, в оскаржуваному наказі відсутній стислий виклад обставин дисциплінарної справи, в чому полягає саме винна протиправна дія державного службовця, відсутня також кваліфікація проступку, за допомогою якої можливо встановити тотожність між ознаками дисциплінарного проступку, закріпленого в правовій нормі, і ознаками вчиненого діяння.

Враховуючи, що рішення, яке приймається за наслідками дисциплінарного провадження, повинно бути мотивованим, детальним і повним, відображати усі суттєві обставини, що мають значення для його прийняття, суд вважає, що відповідач, приймаючи оскаржуваний наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності, не врахував детально та повно всіх обставин вчинення дисциплінарного проступку, причин та передумов, які призвели до його вчинення, що в свою чергу є підставою для скасування оскаржуваного наказу.

Щодо тверджень відповідача про факт здійснення підключення до ITC «Податковий блок», через ІР адреси, які належать іншим користувачам, що обліковуються за працівниками ГУ ДПС у Київській області суд зазначає відсутність доведеного факту проведення комісією перевірки зі встановлення користувачів ІР-адрес та жодний документ не містить інформації про це. Крім того, комісією жодним чином не встановлено принципу дії ІР-адрес, які за твердженнями відповідача належать іншим особам та жодний документ у дисциплінарній справі не містить інформації з цього приводу.

Зокрема, відповідно до позиції ЄСПЛ у справі "Бенедік проти Словенії" (Заява №.62357/14 від 24.04.2018) п.96. Європейській суд висловив наступну позицію: «ІР-адреса - це унікальний номер, присвоєний кожному пристрою в мережі, який дозволяє пристроям спілкуватися один з одним. На відміну від статичної ІР-адреси, яка постійно виділена певному мережевому інтерфейсу певного пристрою, динамічна ІР-адреса призначається ISP тимчасово, як правило, кожного разу, коли пристрій підключається до Інтернету (дивіться пункти 61, 87 і 90 вище). ІР-адреса надає певні подробиці, такі як Інтернет-провайдер, до якого підключений користувач, і більш широке фізичне місце розташування, найімовірніше, місце розташування ISP. Таким чином більшість динамічних ІР-адрес можливо простежити до Інтернет-провайдера, а не до певного комп`ютера. Для того, щоб отримати ім`я та адресу абонента використовуючи динамічну ІР - адресу ISP, як правило, повинен шукати цю інформацію і з цією метою вивчити відповідні дані про підключення своїх абонентів».

В листі від 30.12.2020 №24135/7/99-00-12-05-03-07 Департаменту електронних сервісів ДПС України взагалі відсутня інформація про допущення дисциплінарних порушень з боку позивача, а у додатку зазначено, що до листа додаються електронні файли, втім, безпосередньо самі додатки відсутні в матеріалах дисциплінарної справи.

Водночас із цим в матеріалах дисциплінарного провадження відсутня будь-яка інформація з приводу принципу функціонування таких ІР адрес. Тобто, департамент та інші відділи/управління не зазначають інформацію стосовно того, чи вказано статичну чи динамічну ІР-адресу у даному випадку. Таким чином, відповідач міг видати динамічну ІР-адресу, яка з урахуванням технічних особливостей її функціонування кожен раз змінюється під час підключення персонального комп`ютера до мережі за факт доступу до АІС «Податковий блок» іншими особами.

Також суд зазначає, що відповідно до пункту 7 частини 1 статті 2 Закону №889-VIII суб`єкт призначення - державний орган або посадова особа, яким відповідно до законодавства надано повноваження від імені держави призначати на відповідну посаду державної служби в державному органі та звільняти з такої посади.

Керівник державної служби - посадова особа, яка займає вишу посаду державної служби в державному органі, до посадових обов`язків якої належить здійснення повноважень з питань державної служби та організації роботи інших працівників у цьому органі.

Відповідно до роз`яснень №801/10-21 від 09.02.2021 Національного агентства України з питань державної служби», в результаті реорганізації Державної податкової служби України, проведеної на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 №893 «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби», територіальні органи ДПС припинено як юридичні особи публічного права. Наказом ДПС від 30.09.2020 №529 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» утворено територіальні органи як її відокремлені підрозділи. При цьому в ДПС відбулась зміна структури та штатного розпису що спричинило прийняття відповідних кадрових рішень щодо переведення працівників територіальних (ліквідованих) органів ДПС до новоутворених територіальних органів - відокремлених структурних підрозділів ДПС.

При цьому в результаті переведення керівників територіальних (ліквідованих) органів (державними службовцями категорії «Б» з повноваженнями керівників державної служби в цих територіальних органах) на відповідні посади у відокремлених структурних підрозділах (новоутворених територіальних органах) фактично не змінюється суб`єкт призначення - особа, уповноважена приймати рішення щодо порушення дисциплінарного провадження, утворення дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ та притягнення до дисциплінарної відповідальності стосовно таких керівників територіальних органів. Такою особою є Голова ДПС.

Водночас, в результаті переведення інших державних службовців територіальних ліквідованих органів на посади державної служби у відокремлених структурних підрозділах новоутворених територіальних органах, суб`єкт призначення та керівник державної служби у таких державних службовців змінився та наразі це Голова ДПС, який може делегувати свої повноваження керівнику відокремленого підрозділу.

Отже, у цьому випадку відсутня особа, уповноважена приймати відповідні рішення щодо порушення дисциплінарного провадження, утворення дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ та застосування дисциплінарного стягнення стосовно державних службовців щодо діяльності та обставин, що мали місце під час перебування їх на посаді у територіальному органі, який ліквідовано.

Таким чином, притягнення до дисциплінарної відповідальності державного службовця новоутвореного територіального органу ДПС за дисциплінарний проступок, вчинений під час перебування на посаді державної служби в територіальному органі ДПС, який ліквідовано, з дотриманням вимог чинного законодавства можливо лише стосовно державних службовців, у яких після переведення на посаду в новоутвореному територіальному органі, суб`єкт призначення залишився той же самий.

З урахуванням вищевказаного, у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за запитом щодо Головного управління Державної податкової служби у Київській області наявна наступна інформація:

- Дата та номер запису про створення відокремленого підрозділу: 30.09.2020.

- Номер запису: 008085321.

- Ідентифікаційний код відокремленого підрозділу: 44096797.

- Повне найменування, ідентифікаційний код юридичної особи, до якої належить відокремлений підрозділ: ДЕРЖАВНА ПОДАТКОВА СЛУЖБА УКРАЇНИ Код .

Відомості про керівника відокремленого підрозділу: прізвище, ім`я, по батькові, посада, дата призначення, наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи: ОСОБА_4 , начальник.

Відповідно до положення статті 147-1 КЗпП дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. На працівників, які несуть дисциплінарну відповідальність за статутами, положеннями та іншими актами законодавства про дисципліну, дисциплінарні стягнення можуть накладатися також органами, вищестоящими щодо органів, вказаних у частині першій цієї статті.

Відтак, наказ від 06.04.2021 №6-д підписано не уповноваженою на те особою (В.о. начальника), повноваження якого щодо прийняття рішення на підставі пропозицій (подання) Дисциплінарної комісії про накладання дисциплінарного стягнення - не визначені та не встановлені.

Також суд зазначає, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є подання дисциплінарної комісії, яке адресовано саме начальнику ГУ ДПС у Київській області Виноградовій О., тобто керівнику новоствореного відокремленого підрозділу, який і ініціював дисциплінарне провадження.

Судом встановлено, що склад дисциплінарної комісії було затверджено вже керівником новоствореного відокремленого підрозділу ГУ ДПС у Київській області начальником Виноградовою О. наказом №320 від 22.02.2021.

Крім того, як зазначалось вже вище, дисциплінарний проступок було вчинено ще в ГУ ДПС у Київській області (), де був в.о. начальника Загорський О. Отже в новоствореному органі, який очолює ОСОБА_5 , позивач не вчиняв дисциплінарного проступку.

У зв`язку з тим, суд дійшов висновку про порушення порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, окрім того за дії, які за інформацією дисциплінарної комісії було вчинено в іншій юридичній особі, яка наразі в стані ліквідації.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що однією з підстав накладення дисциплінарного стягнення на позивача є висновки акту про результати тематичної ГУ ДПС у Київській області від від 11.03.2021 №5/10-36-14-01, який враховано під час здійснення дисциплінарного провадження стосовно позивача.

Судом встановлено, що зазначена тематична перевірка проведена на виконання наказу ГУ ДПС у Київській області () від 27.02.2021 №303 «Про проведення тематичної перевірки» з 17.02.2021 по 17.03.2021.

Відповідно до зазначеного наказу ГУ ДПС у Київській області від 27.02.2021 №303 «Про проведення тематичної перевірки» з 17.02.2021 по 17.03.2021, пунктом 1 визначено: «Провести з 17.02.2021 по 17.03.2021 тематичну перевірку Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків з питань дотримання вимог статті Закону України №1700-VII, статті 21 Закону України №2657-ХІІ та наказу ДПС від 05.2020 №216 «Про затвердження порядку доступу до інформації, інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби України».

Відповідно до змісту висновків акту тематичної перевірки (перший аркуш), зазначену перевірку проведено в іншому підрозділі - управлінні податкового аудиту ГУ ДПС у Київській області з питань дотримання вимог Закону України від 14.10.2014 №1700-VII «Про запобігання корупції», Закону України від 02.10.1992 №2657-ХІІ «Про інформацію» та наказу ДПС від 15.05.2020 №216 «Про затвердження порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби України».

Отже, з вищезазначеного вбачається, що позивач не є співробітником податкового аудиту ГУ ДПС у Київській області, а працює на посаді заступника начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Київській області, тобто взагалі в іншому структурному підрозділі.

Також, в даному акті стверджується про те, що «листом ДПС України від 30.12.2020 №24135/7/99-00-12-05-03-07 повідомлено ГУ ДПС у Київській області про випадки здійснення під обліковим записом користувача інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем, що належить заступнику начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Київській області Несвіт Віталію, дій, які можуть свідчити про порушення ним вимог Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 №216.»

Отже, у листі ДПС України від 30.12.2020 №24135/7/99-00-12-05-03-07 відсутня будь-яка інформація про вчинення безпосередньо позивачем будь-яких порушень законодавства або вчинення ним дисциплінарних проступків.

Відтак, інформація про наявність вищевказаних порушень з боку позивача, яке вказано в листі ДПС України від 30.12.2020 №24135/7/99-00-12-05-03-07 та акті тематичної перевірки - не відповідає дійсності та фактичним обставинам справи.

Водночас, у зазначеному акті тематичної перевірки відповідачем стверджується про те, що позивачем порушено наступні пункти Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 №216, а саме: «Згідно п. 7.3, користувачу інформації в інформаційно-телекомунікаційній системі забороняється зокрема:

- передача іншим особам свого ідентифікатора користувача в системі/мережі, пароля та інших засобів доступу до системи;

- використання для роботи чужого ідентифікатора користувача в системі/мережі та пароля;

- передача конфіденційної інформації стороннім особам.

Згідно п. 7.2, користувач інформації в інформаційно-телекомунікаційній системі зобов`язаний:

- дотримуватися вимог Порядку;

- використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншим організаційно-розпорядчим документом органу ДПС;

- використовувати для роботи з інформацією тільки свій ідентифікатор користувача в системі/мережі, пароль та інші засоби доступу до системи та не передавати їх іншим особам;

- не передавати інформацію стороннім особам.

Одночасно з цим, зазначеним працівником було порушено аналогічні вимоги Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Головного управління ДПС у Київській області, затвердженого наказом ГУ ДПС у Київській області від 12.06.2020 № 843».

Як встановлено судом, відповідачем у резолютивній частині акту тематичної перевірки зазначається, зокрема що, за результатами перевірки встановлено що заступник начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Київській області Несвіт Віталій порушив вимоги пп. 7.2 і 7.3 Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Головного управління ДПС у Київській області, затвердженого наказом ГУ ДПС у Київській області від 12.06.2020 № 843 щодо передачі конфіденційної інформації, свого ідентифікатора користувача в системі/мережі та пароля доступу до системи стороннім особам.

Тобто, у зазначеному акті тематичної перевірки від 11.03.2021 №5/10-36-14-01 відповідачем стверджується про порушення нормативного документу, який видано взагалі іншою юридичною особою до моменту створення юридичної особи відповідача та за результатами перевірки взагалі іншого підрозділу, відмінного від того де працює позивач та який визначено у наказі про проведення такої тематичної перевірки, тобто за результатами перевірки управління податкового аудиту ГУ ДПС у Київській області.

В подальшому, вказані висновки та твердження акта тематичної перевірки від 11.03.2021 №5/10-36-14-01 стали підставою для початку дисциплінарного провадження щодо позивача відповідно до наказу від 06.04.2021 №6-д, та, як наслідок - накладення дисциплінарного стягнення відповідно до наказу від 23.04.2021 №12-д.

Відтак, наведені в оскаржуваному наказі порушення позивачем службових обов`язків, що полягають в недотриманні статті 43 Закону України «Про запобігання корупції» , вимог статті 21 Закону України «Про інформації» не грунтуються на фактичних обставинах справи та не доведено комісією про наявність обставин, що свідчать про вчинення позивачем вказаних порушень а тому наказ від 23.04.2021 №12-д є протиправним та підлягає скасуванню.

Частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, всупереч вимогам закону в ході розгляду справи суду не надано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, які би свідчили про законність і обґрунтованість оскаржуваного наказу.

Як вбачається з матеріалів справи, при звернення до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 908,00 грн., що підтверджується квитанцією від 24.06.2021 №71302.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи, що позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено повністю, на його користь позивача слід присудити судові витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань, призначених для Головного управління ДПС у Київській області, у розмірі 908,00 грн.

Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, cуд,-

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 23.04.2021 №12-д про накладення дисциплінарного стягнення на заступника начальника Броварського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління Державної податкової служби у Київській області Несвіта Віталія Анатолійовича.

3. Стягнути з Головного управління Державної податкової служби у Київській області за рахунок бюджетних асигувань суб`єкта владних повноважень на користь ОСОБА_1 понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 908,00 грн. (дев`ятсот вісім гривень).

Позивач: ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Відповідач: Головне управління Державної податкової служби у Київській області (ідентифікаційний код: 44096797; місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Святослава Хороброго, 5-А).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Колеснікова І.С.