Справа № 761/3951/23
Суддя: Матвєєва Ю. О.
Дата ухвалення: 2023-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 761/3951/23
Провадження № 2-а/761/459/2023
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва під головуванням судді Матвєєвої Ю.О., за участі секретаря судових засідань Каніковського Б.А., представника позивачів Кузів Р.В., представника відповідача Сергієнко А.О., відповідача Дроздова О.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного провадження із викликом сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , Приватного підприємства «НВП «Гідроресурс» до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області, Головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київської області Дроздова Олександра Павловича про визнання дій неправомірними та скасування постанов у справі про адміністративне правопорушення, -

ВИРІШИВ :

Позивачі звернулися до суду із позовом до відповідачів, в якому просять суд поновити строк звернення до суду, визнати дії головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Дроздова Олександра Павловича протиправними та скасувати постанови головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Київський рибоохоронний патруль» Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Дроздова Олександра Павловича про адміністративне правопорушення від № 014760 від 26.10.2022 року, від № 014914 від 11.11.2022 року, № 014913 від 23.11.2022 року, № 014909 від 20.12.2022винесені відносно ОСОБА_1 за ст. 188-5 КУпАП, закрити провадження у справах про адміністративне правопорушення та стягнути з відповідача на свою користь судові витрати.

В обґрунтування своїх вимог позивачі зазначили, що 26.10.2022, 11.11.2022, 23.11.2022, 20.12.2022 головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Дроздовим О.П.. було винесено оскаржувані постанови, якими визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510,00 грн., згідно кожної постанови. У постановах зазначено, що ОСОБА_1 , порушила ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 188-5 КУпАП.

Позивач вважає, що дані постанови є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки відсутні, підстави для проведення такої позапланової перевірки ПП НВП «Гідроресурс», адже наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України № 570 від 15.02.2022 та наказ Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області від 12.09.2022 № 408-193/16 прийнятті всупереч постанови КМУ № 303. Перевірка проводилась на водному об`єкті, що знаходиться в межах села Деремезна, Обухівського району Київської області без повідомлення ПП НВП «Гідроресурс» та без участі уповноважених осіб підприємства, як того вимагають вимоги ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфер господарської діяльності». При складанні акту № від 16.09.2022 року самовільно та всупереч направленню Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області вивчалися питання, які не містяться в переліку позапланових заходів та які є виключними. При цьому припис № 000358 від 16.09.2022 року виписаний на ім`я керівника - ОСОБА_2 та переданий останньому, однак ОСОБА_2 керівником ПП «НВП «Гідроресурс» ніколи не був. Вказував, що відповідач допустив порушення процедури розгляду справ про адміністративні правопорушення та складання протоколівта притягнення позивача до адміністративної відповідальності, оскільки у протоколі про адміністративне правопорушення відсутній підпис правопорушника, про те, що він з ним ознайомлений та не має відомостей про роз`яснення його прав і обов`язків, відсутня відмітка в протоколі про те, що правопорушник відмовився від підпису протоколу та надання пояснень чи зауважень до протоколу. Крім цього відсутні докази про отримання правопорушником копії протоколу, а лише зазначено про направлення його копії поштою, більше того за неактуальною адресою, що підтверджується відміткою у паспорті.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07.03.2023 року відкрито провадження та призначено розглядати справ у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Від представника відповідача Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області надійшов відзив на позов, в якому він заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись на наступне. Зокрема, представник відповідача зазначив, що основним завданням Київського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності. Крім того, відповідно до п. 8 Положення визначено, що посадові особи Київського рибоохоронного патруля здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження, зокрема: давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; мають право на безперешкодний доступ до території (у тому числі об`єктів природно-заповідного фонду) і приміщень підприємств, установ та організацій, які здійснюють добування, утримання, зберігання або переробку водних біоресурсів, з метою здійснення контролю за дотриманням вимог законодавства в у галузі охорони, використання, відтворення водних біоресурсів. З огляду на вищезазначене, органи Держрибагентства та його посадові особи з метою виконання покладених на них завдань уповноважені, зокрема виносити обов`язкові для виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. За таких обставин, вважав, що інспектором Управління дотримано всіх складових необхідного (справедливого) балансу між суспільними (публічними) та приватними інтересами (принципу пропорційності). Щодо вжитих заходів Київським рибоохоронним патрулем щодо повідомлення позивача про існування припису відносно її діяльності, представник зазначив наступне. Зокрема, він вказав, що про існування припису позивач дізналася з переписки електронного листування у інтернет-месенджері «Viber» 20.10.2022 року. Крім того, державний інспектор повідомив позивача про те, що їй потрібно звернутись у відділ іхтіології та регулювання рибальства для вирішення даного питання, проте позивачем цього зроблено не було. Поряд з цим, усі оскаржувані постанови були направлені позивачу на адресу ( АДРЕСА_1 ), яка нею самостійно надана витягом з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, при отриманні режиму.

Щодо доводів про підписання акту перевірки неналежною особою - ОСОБА_2 , представник відповідача зазначив, що вказана особа була єдиним штатним працівником ПП НВП «Гідроресурс», яка була присутня під час перевірки. Наявність повноважень ОСОБА_2 з ПП НВП «Гідроресурс» підтверджується даними з системи «Prozorro», зокрема довідкою від 25.02.2021 року, листом від 25.02.2021 року.

Щодо законності проведення позапланової перевірки ПП НВП «Гідроресурс», представник зазначив, що відносно ПП НВП «Гідроресурс» було здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю), які визначені ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Зокрема, підставами для здійснення позапланових заходів стало звернення фізичної особи про порушення, що спричинило шкоду її правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому середовищу. Так, за результатами проведеного позапланового заходу 16.09.2022 року складено акт № . Разом з цим, було зазначено, що ПП НВП «Гідроресурс» протягом 2019-2023 років було неодноразово порушено виконання установлених вимог, в частині не проведення робіт із вселення та вилучення водних біоресурсів. Крім того, ПП НВП «Гідроресурс» не звертались на отримання дозволу на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах. Також, представник відповідача звертав увагу суду на те, що режим позивачу було погоджено 08.10.2019 року, а звіти, які долучені до матеріалів справи тільки з 31.08.2022 року. Наданими звітами, на його думку, позивач самостійно підтверджує факт порушення виконання установлених вимог режиму, оскільки дозвіл позивач не отримав, але надає звіти про обсяги вилову водних біоресурсів.

Щодо стягнення судових витрат на правову допомогу, представник відповідача вказав, що з матеріалів справи вбачається, що розмір судових витрат не співмірний витратам, пов`язаних із підготовкою позовної заяви.

За таких обставин, представник відповідача просив відмовити суд у задоволенні позовних вимог позивачів у повному обсязі.

У судовому засіданні представник позивача - адвокат Кузів Р.В. позов підтримав з підстав, наведених у ньому та просив суд його задовольнити.

Представник відповідача та відповідачв судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог, вважаючи їх необґрунтованими, підтримали позицію відповідача, викладену у відзиві та просили суд у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши учасників, дослідивши подані суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає про таке.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ч.6 ст.55 Конституції України закріплено, що кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно ч.3 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

За нормою п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні: адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Судом встановлено, щоголовним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Дроздовим О.П. складено:

протокол про адміністративне правопорушення № 014760, 26.10.2022 року винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення за № 014760, відповідно до якої ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 510,00 грн.;

протокол про адміністративне правопорушення № 014911, 11.11.2022 року винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення за № 014911, відповідно до якої ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 510,00 грн.;

протокол про адміністративне правопорушення № 014913, 23.11.2022 року винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення за № 014913, відповідно до якої ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 510,00 грн.;

протокол про адміністративне правопорушення № 014909, 20.12.2022 року винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення за № 014909, відповідно до якої ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 510,00 грн.

Згідно із статтею 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід;

перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Так, 15.08.2022 року Міністерством аграрної політики та продовольства видано наказ № 570 про погодження проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання ПП «НВП Гідроресурс» () вимог законодавства у сфері рибного господарства відповідно до наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 03.06.2019 року № 307 «Про затвердження уніфікованої форми акта, що складається за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері рибного господарства», що здійснює свою рибогосподарську діяльність на водному об`єкті, розташованому в адміністративних межах села Деремезна, Обухівського району, Київської області.

Тимчасово виконуючим обов`язки начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Нестеровим Д. видано наказ від 12.09.2022 № 408-193/16 про проведення позапланової перевірки ПП «НВП «Гідроресурс», відповідно до якого для проведення позапланової перевірки були направлені: Квасильчук О.М. - начальник відділу іхтіології, регулювання рибальства та меліорації, Шпортко А.В.- головний спеціаліст відділу іхтіології, регулювання рибальства та меліорації, Корольов С.А.- головний державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохороний патруль», Нурищенко С.В.- старший інспектор Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області та контроль за виконанням наказу було покладено на т.в.о. начальника управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Нестерова Д.

При цьому, 13.03.2022 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» №303 (далі - Постанова №303).

Так, відповідно до пункту 1 Постанови №303, припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. №64 «Про введення воєнного стану в Україні».

Таким чином, протягом періоду воєнного стану існує заборона на здійснення планових та позапланових заходів, зокрема Київським рибоохоронним патрулем, за винятком випадків, якщо існують умови, визначені п. 2 Постанови № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану», а саме: існування загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Згідно з п. 2.5 Інструкції з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженою наказом Міністерства аграрної політики України 09.04.2003 N101 якщо правопорушення пов`язане зі збитками, заподіяними рибному господарству внаслідок незаконного вилову (добування) або знищення водних біоресурсів. або правопорушенням заподіяна матеріальна шкода, то про це зазначається у протоколі.

Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як: протиправна поведінка особи, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та збитками, вина (ст.1166 ЦК України). Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

В постанові та в протоколі відсутні будь які посилання на збитки, не зазначається в чому вони полягали та не зазначений їх розмір, що свідчить про відсутність нанесення шкоди (збитків) водним біоресурсам, що виключає вплив на водні біоресурси.

При цьому, відповідачем не було надано належним чином оформлених доказів того, що ним отримано інформацію про наявність загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Наведене свідчить про відсутність дійсних, фактичних підстав для прийняття наказу та необхідності здійснення позапланового заходу Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області, місця провадження діяльності суб`єкта господарювання на водному об`єктів, що знаходиться в межах села Деремезна Обухівського району Київської області з питань дотримання виконання вимог природоохоронного законодавства у сфері рибного господарства та Режиму рибогосподарської експлуатації водного об`єкту (10, 5 га) в межах села Деремезна Обухівського району Київської області.

Відповідно до ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світутягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону й відповідальність за порушення законодавства несуть особи, винні в:

порушенні встановленого законодавством порядку надання об`єктів тваринного світу в користування;

порушенні правил використання об`єктів тваринного світу;

незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища;

перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу;

невиконанні екологічних умов, визначених у висновку з оцінки впливу на довкілля;

порушенні встановлених законодавством вимог щодо охорони середовища існування, умов розмноження і шляхів міграції тварин, самовільному випалюванні сухої рослинності або її залишків;

порушенні правил зберігання, транспортування, застосування засобів захисту рослин, стимуляторів їх росту, мінеральних добрив та інших речовин (препаратів);

порушенні правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних колекцій, торгівлі ними, а також установленого законодавством порядку їх пересилання, ввезення в Україну і вивезення за її митну територію;

самовільному або з порушенням установленого законодавством порядку переселенні, акліматизації та схрещуванні тварин, а також виведенні і використанні генетично змінених організмів;

жорстокому поводженні з тваринами;

приховуванні та перекрученні інформації про стан і чисельність об`єктів тваринного світу та їх використання;

невжитті заходів щодо запобігання загибелі тварин, погіршенню середовища їх існування та ліквідації негативного впливу на тваринний світ;

порушенні порядку придбання, реалізації, пересилання і вивезення за межі України, ввезення на її територію диких тварин та інших об`єктів тваринного світу;

невиконанні встановлених законодавством вимог щодо охорони видів тварин, занесених до Червоної книги України або до переліків видів тварин, що підлягають особливій охороні;

виготовленні, зберіганні, реалізації та застосуванні заборонених знарядь добування тварин;

невиконанні законних розпоряджень посадових осіб органів, що здійснюють державний контроль та управління у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.

Законом може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Незаконно добуті (зібрані) об`єкти тваринного світу, виготовлена з них продукція, знаряддя правопорушень підлягають безоплатному вилученню в установленому законом порядку.

Дикі тварини та інші об`єкти тваринного світу, що ввезені на територію України або вивозяться за її межі з порушенням законодавства, підлягають у встановленому законом порядку конфіскації або безоплатному вилученню і реалізуються згідно з правилами, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ветеринарної медицини.

У разі вилучення незаконно добутих живих тварин повинні бути вжиті заходи щодо їх збереження, і за можливості - повернення у природне середовище.

Таким чином, як вбачається із вказаної статті вона містить в собі 7 частин, частина 2 містить в собі 16 пунктів, однак в протоколі не зазначено, яку саме частину, або частину і пункт вказаної статті порушилаОСОБА_1 , тобто в протоколі не конкретизовано, в чому полягає порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу відповідно до ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» та за яке настає відповідальність, передбачена ст. 188-5 КУпАП.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 188-5 КУпАП передбачено, що невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Згідно з ч. 1ст.256КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Однак, як вбачається зі змісту протоколів про адміністративне правопорушення № 014760, № 014914, № 014913, № 014909, в них відсутнє зазначення доказів, на яких ґрунтується висновок головного інспектора про вчинення адміністративного правопорушення, пояснення та підписи особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Також, стороною відповідача не доведено, що ним було вжито всіх можливих заходів для отримання доказів вини позивача до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до вимог ст. 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.

Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду (п. 3 ч. 1 ст. 278 КУпАП).

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст.188-5 КУпАПрозпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами, передбаченимист. 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положенняКУпАПмістять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

З протоколів№ 014760 від 26.10.2022 року, від № 014914 від 11.11.2022 року, № 014913 від 23.11.2022 року, № 014909 від 20.12.2022 вбачається, що розгляди справ про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 були призначені на 26.10.2022 року, 11.11.2022 року, 23.11.2022 року, 20.12.2022, тобто в дні складання протоколу про адміністративні правопорушення, суперечить вимогам ст. 277-2 КУпАП.

Факт несвоєчасного повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури. Як наслідок, позивача позбавлено прав, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу.

Доводи відповідача щодо направлення позивачу всіх документівв інтернет-месенджері «Viber» судом до уваги не беруться з наступних підстав.

У відповідності до положень ст. ст. 73-76 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

З огляду на вказані норми закону можна дійти висновку, що саме Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області у випадку оскарження його рішень, дій чи бездіяльності на підтвердження їх правомірності зобов`язаний надати суду належні, допустимі та достовірні докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Листування за допомогою месенджерів (у вигляді текстових та мультимедійних повідомлень) повністю відповідає вимогам електронного доказу.

У постанові від 29 січня 2021 року у справі № 922/51/20 Верховний Суд вказав, що подання електронного доказу в паперовій копії саме по собі не робить такий доказ недопустимим. Суд може не взяти до уваги копію (паперову копію) електронного доказу, лише у випадку якщо оригінал електронного доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (паперової копії) оригіналу.

Однак, в силу вимог 73-76 КАС України, повідомлення направлені в інтернет-месенджері «Viber» не можуть вважатися доказом належного повідомлення про дату, час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки оригінал доказу не поданий, а учасник справи заперечують відповідність поданої копії (паперової копії).

Тому, зважаючи на неподання відповідачем у справі належних та достатніх доказів на підтвердження дотримання порядку винесення оскаржуваної постанови, своєчасного повідомлення особи, яка притягується до відповідальності, про час та місце розгляду справи, суд вважає, що постанова підлягає скасуванню.

Крім того необхідно зазначити, що орган влади, який не є судом держави, для виконання статті 6 §1 Європейської конвенції з прав людини, може розглядатися як суд у змістовному значенні цього терміну (рішення Європейського суду з прав людини від 22 жовтня 1984 року (серія А, № 84) у справі Срамек проти Австрії, справа Волков проти України від 09.01.2013р. заява № 21722/11).

Європейський суд з прав людини, у рішенні «Волков проти України» від 09.01.2013р. (заява № 21722/11) визначив роль таких осіб, які здійснюють перевірку, направляють документи до органу, уповноваженому приймати рішення, а згодом беруть участь у голосуванні при прийнятті рішення у висуванні звинувачень щодо заявника на підставі результатів проведеної ними відповідної перевірки викликає об`єктивний сумнів щодо їхньої безсторонності при винесенні рішення по суті у справі заявника.

Так, головним державним інспектором Дроздовим О.П. були й складені приписи: № 000412 від 23.11.2022 року, № 000411 від 11.11.2022 року, № 000410 від 26.10.2022 року ,№ 000358 від 16.09.2022 , за невиконання вимог яких й були складені оскаржувані постанови.

Разом з тим, відповідно до ст. 8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, щоприпис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмовавимогапосадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єктугосподарюваннящодоусуненняпорушеньвимогзаконодавства. Крім того, ст. 8 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності визначено, щоприписвидається та підписуєтьсяпосадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювалаперевірку.

Зокрема, відповідно до наказу Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області від 12.09.2022 № 408-193/16 про проведення позапланової перевірки ПП «НВП «Гідроресурс» контроль за виконанням наказу було покладено на т.в.о. начальника управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Нестерова Д. , а на саму перевірку були направлені: Квасильчук О.М.- начальник відділу іхтіології, регулювання рибальства та меліорації, Шпортко А.В.- головний спеціаліст відділу іхтіології, регулювання рибальства та меліорації, Корольов С.А.- головний державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохороний патруль», Нурищенко С.В.- старший інспектор Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області.

Проте, Дроздовим О.П. не було надано доказів на підтвердження того, що він був уповноваженою особою на складання припису, як того вимагає ст. 8 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності а саме, що він був уповноважений складати року та контролювати усування недоліків, які як вважали члени комісії були виявлені під час перевірки.

Крім того, приписи, протоколи про адміністративне правопорушення та постанови про накладення адміністративного стягнення винесені однією посадовою особою - головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Дроздовим О.П.

Враховуючи викладене, можна зробити висновок, що у даному випадкуголовний державний інспекторвідділу охорони водних біоресурсів «Рибохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Дроздов О.П., який безпосередньо склав приписи, протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , при розгляді справи про правопорушення надавав правову оцінку та перевіряв правильність складення матеріалів справи про правопорушення, які ним же і оформлені, що не відповідає приписам ст. 2 КАС України якими закріплений, серед іншого, принцип безсторонності при прийнятті рішення.

За приписами ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Разом з тим, відзив представника відповідача не містить доводів, які б спростовували вищенаведених висновків суду.

За таких обставин суд вважає, що оскаржувані постанови підлягають до скасування із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідачем доводи позивача і його представника та факти, встановлені судом не спростовані та доказів протилежного не надано.

Так, частиною третьою статті 286 КАС України закріплено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Таким чином, керуючись приписами наведених норм законодавства, оцінивши матеріали справи, враховуючи, що відповідачем не доведено правомірність встановлення адміністративного правопорушення, не надано доказів правомірності прийнятого ним рішення, суд, враховуючи положення статті 286 КАС України, дійшов висновку, що позов є таким, що підлягає частковому задоволенню, оскільки постанову не можна визнати обґрунтованою та такою, що прийнята у відповідності до вимог чинного законодавства, внаслідок чого вона підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення закриттю.

Так, з матеріалів справи вбачається, що на адресу Шевченківського районного суду м. Києва позовна заява направлена позивачем 03.03.2023 року, однак оскарженні постанови були винесені 26.10.2022, 11.11.2022, 23.11.2022, 20.12.2022.

Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови), як це визначено ч. 2 ст. 286 КАС України.

Процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом, відповідно до ст. 118 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зважаючи на викладені мотиви у позовній заяві та клопотанні про поновлення строку на оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, беручи до уваги викладені обставиниза яких були отримані оскаржувані постанови, а саме на адвокатський запит 23.11.2023 року, суд вважає за можливе поновити ОСОБА_1 , Приватного підприємства «НВП Гідроресурс» строк для звернення до суду з адміністративним позовом.

Керуючись ст.ст. 73 - 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

В И Р І Ш И В:

Поновити строк звернення ОСОБА_1 , Приватного підприємства «НВП «Гідроресурс» до суду.

Позов ОСОБА_1 , Приватного підприємства «НВП «Гідроресурс» до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області, Головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київської області Дроздова Олександра Павловича про визнання дій неправомірними та скасування постанов у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Визнати дії Головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Дроздова Олександра Павловича протиправними.

Постанову головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Київський рибоохоронний патруль» Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Дроздова Олександра Павловича від № 014760 від 26.10.2022 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності у виді штрафу у розмірі 510 грн. - скасувати.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Визнати дії Головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів Рибохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Дроздова Олександра Павловича протиправними.

Постанову головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Київський рибоохоронний патруль» Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Дроздова Олександра Павловича від № 014914 від 11.11.2022 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП у виді штрафу у розмірі 510 грн. - скасувати.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Визнати дії Головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Дроздова Олександра Павловича протиправними.

Постанову головного державногоінспектора відділу охорони водних біоресурсів «Київський рибоохоронний патруль» Управліннядержавного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Дроздова Олександра Павловича від № 014913 від 23.11.2022 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП у виді штрафу у розмірі 510 грн.-скасувати.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Визнати дії Головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області Дроздова Олександра Павловича протиправними.

Постанову головного державногоінспектора відділу охорони водних біоресурсів «Київський рибоохоронний патруль» Управліннядержавного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області ДроздоваОлександра Павловича від 20.12.2022 № 014909 про притягнення ОСОБА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП у виді штрафу у розмірі 510 грн.- скасувати.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення - закрити.

З урахуванням ч.4 ст.286 КАС України, рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду на протязі десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.О. Матвєєва

13 квітня 2023 року