Справа № 560/177/23
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2023-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/177/23
РІШЕННЯ

іменем України

11 квітня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Божук Д.А.

за участю:секретаря судового засідання Коваль Д.Л. прокурора Рибачук О.Г., представника Державної інспекції архітектури та містобудування України Бабій А.А., представника відповідача Савченко О.В.
розглянувши адміністративну справу за позовом заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Басейнове управління водних ресурсів річок Прут та Сірет до Староушицької селищної ради про визнання протиправним та нечинним рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом, в якому просить визнати протиправним та нечинним рішення сорок шостої сесії Староушицької селищної ради шостого скликання від 11.03.2015 №1 «Про затвердження Генерального плану населеного пункту смт Стара Ушиця».

Позовні вимоги мотивовані тим, що віднесення у генеральному плані смт.Стара Ушиця земель водного фонду до земель забудови сприяє здійсненню незаконного будівництва на цих землях, а також зменшенню розмірів земель водного фонду. Змінивши незаконно цільове призначення земель водного фонду, Генеральним планом фактично узаконено забудову прибережної захисної смуги Дністровського водосховища, яка за жодних умов не може бути забудована, оскільки є природоохоронною територією.

Інформація щодо виявлених порушень вимог законодавства щодо забудови прибережної захисної смуги річки Дністер в межах Староушицької ОТГ також розміщена у мережі інтернет за матеріалами журналістського розслідування телепрограми "Гроші" від 03.08.2020.

Ухвалою суду від 09.01.2023 відкрито провадження у справі. Призначено підготовче засідання.

Від Державної інспекції архітектури та містобудування України надійшли письмові пояснення, в яких вказано про те, що ДІАМ не є органом, уповноваженим на здійснення державного нагляду за рішенням, прийнятим на сесії Староушицької селищної ради, та відповідно не може бути належним позивачем при зверненні до суду із позовною заявою про визнання протиправним та нечинним рішення Староушицької селищної ради.

Ухвалою суду від 15.02.2023 позовну заяву заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України залишено без руху.

Ухвалою суду від 02.03.2023 продовжено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 14.03.2023 відмовлено у задоволенні клопотання Староушицької селищної ради про залишення позовної заяви без розгляду.

У подальшому ДІАМ відмовилась від позову і таку відмову 22.03.2023 прийнято судом.

Водночас, згідно ч.4 ст.54 КАС України відмова від позову, поданого прокурором в інтересах держави, не позбавляє прокурора права підтримувати позов і вимагати вирішення спору по суті.

Відповідач подав відзив на позов, в якому зазначає, що перебування прибережної захисної смуги у межах населеного пункту в категорії земель житлової та громадської забудови жодним чином не порушує вимоги Земельного кодексу України та не свідчить про обов`язковість їх забудови. Землі житлової та громадської забудови можуть використовуватись не тільки для розміщення житлової забудови, громадських будівель та споруд, а і для інших об`єктів загального користування, не пов`язаних з будівництвом (культурно-оздоровчого, рекреаційного призначення, для спортивних і туристичних цілей тощо).

Також звертає увагу, що Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" не встановлює обов`язку проведення екологічної експертизи містобудівної документації сільських населених пунктів.

Від заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури надійшла відповідь на відзив, в якій вказує, що твердження представника відповідача про можливість внесення змін до Генерального плану Староушицької селищної ради не змінює на даний час обставин того, що він розроблений та затверджений з порушенням вимог законодавства, а тому оскаржуване рішення необхідно скасувати.

Генеральний план затверджений без попередньо проведеної державної екологічної експертизи, що є порушенням законодавства, чинного на час прийняття оскаржуваного рішення.

Крім цього, затвердження на місцевому рівні містобудівної документації без проведення громадських слухань щодо такої документації забороняється (частини друга статті 21 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Третя особа надала письмові пояснення, в яких вказує, що за результатами співставлення викопіювання Генерального плану смт.Стара Ушиця з проектом водоохоронної зони лівого берега водосховища Дністровської ГЕС встановлено, що ділянки, які знаходяться в південно-східній частині смт.Стара Ушиця, розташовані в межах прибережно-захисної смуги водосховища.

Інформація щодо прийняття рішень про скасування (визнання недійсною, іншим чином скасовування) проектної документації водоохоронної зони Дністровського водосховища Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, розробленої інститутом «Укрдіпроводгосп» та затвердженої в 1986 році та виготовлення іншої проектної документації водоохоронної Дністровського водосховища в управлінні відсутня.

Ухвалою суду від 22.03.2023 закрито підготовче провадження у справі. Призначено справу до судового розгляду.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.

Рішенням сорок шостої сесії Староушицької селищної ради шостого скликання від 11.03.2015 №1 "Про затвердження Генерального плану населеного пункту смт.Стара Ушиця" затверджено Генеральний план населеного пункту смт.Стара Ушиця, розроблений ТОВ «Альфа Гарант ЛЛС».

Згідно інформації Хмельницької обласної державної адміністрації, наведеної у листі від 30.11.2021 №68/34-12-7540/2021, за наявною в Департаменті природних ресурсів та екології обласної державної адміністрації інформацією проекти генеральних планів населених пунктів Хмельницької області для здійснення державної екологічної експертизи не надходили.

Межа смт.Стара Ушиця проходить уздовж річки Дністер. Враховуючи класифікацію річок, визначену ст. 79 Водного кодексу України, Дністер відноситься до великих річок.

Басейнове управління водних ресурсів річок Прут та Сірет у листі від 16.02.2022 №221/06/2022 зазначило, що за результатами співставлення викопіювання Генерального плану смт. Стара Ушиця, з використанням інтернет - ресурсу «Публічна кадастрова карта України», з проектом водоохоронної зони лівого берега водосховища Дністровської ГЕС, встановлено: ділянки, що знаходяться в південно-східній частині смт.Стара Ушиця, розташовані в межах прибережно-захисної смуги водосховища.

Коди цільового призначення земельних ділянок, що знаходяться в південно-східній частині смт. Стара Ушиця: 01.05 - для індивідуального садівництва, 02.01 - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), 01.04 - для ведення підсобного сільського господарства, - не відповідають вимогам статті 89 Водного кодексу України щодо обмеження господарської діяльності в прибережних захисних смугах, де забороняється:

- розорювання земель (крім підготовки ґрунту для залуження і заліснення), а також садівництво і городництво;

- будівництво будь-яких споруд (крім гідротехнічних, навігаційного призначення, гідрометричних та лінійних), у тому числі баз відпочинку, гаражів та стоянок автомобілів та ін.

Відповідно до листа Басейнового управління водних ресурсів річок Прут та Сірет від 25.11.2022 №1090/06/2022, на представленому Генеральному плані смт. Стара Ушиця межа прибережної захисної смуги не відповідає Проекту водоохоронної зони Дністровського водосховища. Разом з тим, в умовних позначеннях Генерального плану проектна межа населеного пункту співпадає з межею прибережної захисної смуги зазначеної в Проекті, окрім ділянки (територія житлово - садибної забудови) в південно-східній частині Генерального плану.

Натомість, позначена на Генеральному плані червоним кольором межа прибережної захисної смуги та розташована на ній територія житлово - садибної забудови не відповідає вимогам ст.88,89 Водного кодексу України.

Згідно викопіювання із генерального плану смт.Стара Ушиця частина земельних ділянок прибережної захисної смуги віднесені до земель забудови.

Хмельницька обласна прокуратура листами від 11.10.2021 №15/1-593вих-21, від 16.12.2021 №15/1-685вих-11 та від 01.02.2022 №15/1-75вих-22 повідомляла Державну інспекцію архітектури та містобудування України про виявлені порушення. Запропонувала провести заходи архітектурно-будівельного контролю.

Проте заходи щодо усунення виявлених порушень Державною інспекцією архітектури та містобудування України не вживались. У листі від 03.11.2021, надісланому на адресу Хмельницької обласної прокуратури, Державною інспекцією архітектури та містобудування України вказано про те, що здійснення заходів позапланової перевірки щодо встановлення факту можливого порушення при будівництві на земельних ділянках в межах прибережної захисної смуги річки Дністер можливе після надання вимоги правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складеної на підставі ухвали слідчого судді.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності врегульовано Законом України від 17.02.2011 №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних у справі правовідносин, далі - Закон №3038-VI).

Згідно п.2 ч.1 ст.1 Закону №3038-VI генеральний план населеного пункту - містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту.

Відповідно до ч.1 та 3 ст.8 Закону №3038-VI планування територій здійснюється на державному, регіональному та місцевому рівнях відповідними органами виконавчої влади, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування.

Рішення з питань планування та забудови територій приймаються сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, районними, обласними радами, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями в межах визначених законом повноважень з урахуванням вимог містобудівної документації.

Частиною 1 ст.16 цього ж Закону встановлено, що планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Згідно ч.1-2 ст.17 Закону №3038-VI генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

При цьому, відповідно до ст.60 Земельного кодексу України вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності встановлюються прибережні захисні смуги.

Прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною 100 метрів для великих річок, водосховищ на них та озер. При крутизні схилів більше трьох градусів мінімальна ширина прибережної захисної смуги подвоюється.

Межі прибережних захисних смуг, пляжних зон зазначаються в документації із землеустрою, містобудівній документації на місцевому та регіональному рівнях та позначаються органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування на місцевості інформаційними знаками.

Статтею 61 Земельного кодексу України встановлено, що прибережні захисні смуги є природоохоронною територією з режимом обмеженої господарської діяльності.

У прибережних захисних смугах уздовж річок, навколо водойм та на островах забороняється, зокрема, будівництво будь-яких споруд (крім гідротехнічних, навігаційного призначення, гідрометричних та лінійних, а також інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій), у тому числі баз відпочинку, дач, гаражів та стоянок автомобілів.

Отже, допустима ширина прибережних смуг визначена нормативно і встановлена законом. Ця територія за законом є природоохоронною зоною, яка перебуває під особливою охороною держави, має особливий правовий статус і режим використання, заборони певних видів діяльності. Визначена нормами законодавства мінімальна ширина прибережної захисної смуги, її правовий статус та режим використання не можуть бути змінені за проектами землеустрою щодо організації та встановлення меж такої природоохоронної території.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16 березня 2023 року у справі №460/3890/20.

Оскільки оскаржуваним рішенням допускається розміщення у межах прибережної захисної смуги річки Дністер не передбачених законом об`єктів (зокрема, житлової забудови), таке прийняте з порушенням норм законодавства та є протиправним.

Представник відповідача у судовому засіданні вказував на те, що 28 квітня 2021 року Законом України № 1423-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо планування використання земель» у розділ II «Прикінцеві та перехідні положення» п. 3 внесено доповнення абзацом такого змісту: до 1 січня 2025 року розмір прибережних захисних смуг у межах населених пунктів може змінюватися детальним планом території, розробленим з урахуванням вимог цього Закону щодо складу та змісту містобудівної документації на місцевому рівні або проектом землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико- культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів, що узгоджується із затвердженою містобудівною документацією.

Однак такі доводи є помилковими, оскільки під час розроблення та затвердження містобудівної документації на місцевому рівні повинно бути забезпечено неухильне дотримання засад і принципів планування та забудови територій населених пунктів, у тому числі щодо розмірів та меж прибережних захисних смуг, режиму їх використання і охорони, обмежень видів діяльності на них.

Стосовно обов`язковості проведення екологічної експертизи проекту містобудівної документації, суд зазначає наступне.

Законом України "Про екологічну експертизу" від 9 лютого 1995 року №45/95-ВР (який був чинним на час виникнення спірних правовідносин) було встановлено, що державній екологічній експертизі підлягають, зокрема проекти генеральних планів населених пунктів, схем районного планування ( п. 2 ч. 1 ст. 14).

Разом з тим, приписами статті 17 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI передбачено обов`язкове проведення експертизи містобудівної документації виключно щодо генеральних планів міст.

Проведення експертизи містобудівної документація регламентується постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 №548 "Про затвердження Порядку проведення експертизи містобудівної документації".

При цьому, у п.2 розділу "Прикінцеві положення" Закону №3038-VI встановлено, що Закони та інші нормативно-правові акти, прийняті до набрання чинності цим Законом, діють у частині, що не суперечить цьому Закону.

Таким чином, при визначенні питання проведення екологічної експертизи містобудівної документації, у тому числі генеральних планів селищних населених пунктів, слід керуватися нормами Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку проведення експертизи містобудівної документації, затвердженого постановою КМУ від 25.05.2011 №548.

Однак Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" не встановлює обов`язку проведення екологічної експертизи містобудівної документації селищних населених пунктів.

Наведеним спростовуються доводи про необхідність проведення екологічної експертизи генерального плану у спірному випадку.

Щодо необхідності проведення громадських слухань, суд звертає увагу на таке.

За змістом статті 21 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" громадським слуханням підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи зобов`язані забезпечити:

1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними та екологічними наслідками;

2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні та доступ до цієї інформації громадськості;

3) реєстрацію, розгляд та узагальнення пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні (у разі її утворення);

4) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію;

5) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Пропозиції громадськості мають бути обґрунтовані в межах відповідних законодавчих та нормативно-правових актів, будівельних норм, державних стандартів і правил та надаватися у строки, визначені для проведення процедури громадських слухань. Пропозиції, надані після встановленого строку, не розглядаються.

Пропозиції до проектів містобудівної документації на місцевому рівні мають право надавати: 1) повнолітні дієздатні фізичні особи, які проживають на території, щодо якої розроблено відповідний проект містобудівної документації на місцевому рівні; 2) юридичні особи, об`єкти нерухомого майна яких розташовані на території, для якої розроблено відповідний проект містобудівної документації на місцевому рівні; 3) власники та користувачі земельних ділянок, розташованих на території, щодо якої розробляється документація, та на суміжній з нею; 4) представники органів самоорганізації населення, діяльність яких поширюється на відповідну територію; 5) народні депутати України, депутати відповідних місцевих рад.

Для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадських слухань, може утворюватися погоджувальна комісія.

Оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах цих органів.

Порядок проведення громадських слухань визначає Кабінет Міністрів України.

Механізм проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні: генеральних планів населених пунктів, планів зонування та детальних планів територій врегульовано Порядком проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 №555 (у редакції на час прийняття оскаржуваного рішення) (далі - Порядок).

Пунктом 2 Порядку передбачено, що проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів у проектах містобудівної документації здійснюється під час розроблення відповідних проектів містобудівної документації.

У пункті 3 цього ж Порядку вказано, що сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи відповідно до частини третьої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забезпечують:

- оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення проектів містобудівної документації з прогнозованими правовими, економічними та екологічними наслідками;

- оприлюднення розроблених проектів містобудівної документації і доступ громадськості до зазначеної інформації;

- реєстрацію, розгляд та узагальнення пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації;

- узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками проектів містобудівної документації через погоджувальну комісію (у разі її утворення);

- оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.

Пунктом 4 Порядку передбачено, що виконавчі органи сільських, селищних, міських рад оприлюднюють у двотижневий строк прийняті органами місцевого самоврядування рішення щодо розроблення проектів містобудівної документації шляхом опублікування таких рішень у засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення на офіційному веб-сайті відповідного органу місцевого самоврядування.

Відповідно до пункту 5 Порядку повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації має містити:

1) інформацію про мету, склад та зміст містобудівної документації, викладену у скороченій та доступній для широкої громадськості формі;

2) основні техніко-економічні показники, зокрема графічні матеріали, що відображають зміст містобудівної документації;

3) відомості про замовника та розробника проектів містобудівної документації та підстави для їх розроблення;

4) інформацію про місце і строки ознайомлення з проектом містобудівної документації;

5) інформацію про посадову особу органу місцевого самоврядування, відповідальну за організацію розгляду пропозицій;

6) відомості про строк подання і строк завершення розгляду пропозицій;

7) інформацію стосовно запланованих інформаційних заходів (презентація, прилюдне експонування, телевізійні програми, публічні конференції тощо).

Осіб, які забезпечують роботу з розгляду пропозицій громадськості, призначає орган місцевого самоврядування. Зазначені особи є відповідальними за автентичність проектів містобудівної документації.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку, що громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні відбуваються з оприлюдненням проектів містобудівної документації; наданням особам, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації, строку для подання таких пропозицій; безпосереднім поданням пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; утворенням погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюдненням результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.

Однак в порушення вказаних норм відповідачем не було повідомлено про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті з вказівкою на всю інформацію, передбачену вимогами законодавства. Доказів іншого відповідачем не надано.

У постанові Верховного Суду від 30 січня 2020 року у справі № 826/13584/16 вказано, що внаслідок недотримання порядку проведення процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації, незалежно від того, чи виявлені порушення законодавства, подальші дії суб`єктів владних повноважень не можуть вважатись правомірними, а будь-яке прийняте на підставі цих результатів рішення підлягає скасуванню. Виключно правомірні рішення та дії суб`єктів владних повноважень та їх посадових осіб є юридичними фактами в адміністративній процедурі.

Таким чином, допущені відповідачем порушення при прийнятті оскаржуваного рішення свідчить про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до ч.2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки відповідні витрати, пов`язані із залученням свідків та проведенням судових експертиз, суб`єктом владних повноважень понесені не були, судові витрати у вигляді судового збору стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

позов заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури задовольнити.

Визнати протиправним та нечинним рішення сорок шостої сесії Староушицької селищної ради шостого скликання від 11.03.2015 №1 "Про затвердження Генерального плану населеного пункту смт. Стара Ушиця".

Відповідно до частини 1 статті 265 КАС України резолютивна частина рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним невідкладно публікується відповідачем у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено, з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 20 квітня 2023 року

Позивач:Заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури (пров.Військоматський,3, м.Хмельницький, 29000, ) в інтересах держави в особі органу Державної інспекції архітектури та містобудування України (бульвар Лесі Українки, буд. 26,Київ,01133 , код ЄДРПОУ - 044245840)
Відповідач:Староушицька селищна рада (вул. Українська, 5,Стара Ушиця,Кам`янець-Подільський район, Хмельницька область,32600 , код ЄДРПОУ - 03308388)
Третя особа:Басейнове управління водних ресурсів річок Прут та Сірет (вул.Героїв Майдану, 194-Б, м. Чернівці, Чернівецька область, 58013 , код ЄДРПОУ - 34519322)

Головуючий суддя Д.А. Божук