Справа № 640/19764/20
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2023-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 квітня 2023 року

м. Київ

справа №640/19764/20

адміністративне провадження № К/9901/46540/21, № К/990/1641/22

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Мельник-Томенко Ж. М., провівши підготовчі дії до касаційного розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до П`ятнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур, Офісу Генерального прокурора, Київської міської прокуратури про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, провадження в якій відкрито за касаційними скаргами Київської міської прокуратури та Офісу Генерального прокурора на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.09.2021,

УСТАНОВИВ:

20.12.2021 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Київської міської прокуратури на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.09.2021.

Ухвалою Верховного Суду від 30.12.2021 відкрито касаційне провадження за скаргою Київської міської прокуратури на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.09.2021.

12.01.2022 до Верховного Суду надійшла касаційна Офісу Генерального прокурора на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.09.2021. Також, скаржником заявлено клопотання про зупинення виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.09.2021 в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу до закінчення касаційного перегляду справи.

Ухвалою Верховного Суду від 19.01.2022 відкрито касаційне провадження за скаргою Офісу Генерального прокурора на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.09.2021.

Від позивача надійшло заперечення щодо заявленого Офісом Генерального прокурора клопотання про зупинення виконання оскаржуваного судового рішення, в якому він просить відмовити у задоволенні цього клопотання.

За приписами пунктів 2, 3, 5 частини першої статті 340 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя-доповідач в порядку підготовки справи до касаційного розгляду вирішує письмово заявлені клопотання учасників справи; вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами у суді касаційної інстанції; вирішує інші питання, необхідні для касаційного розгляду справи.

Так, згідно із частиною першою статті 375 КАС України суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскаржуваного судового рішення або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Про зупинення виконання або зупинення дії судового рішення постановляється ухвала (частина друга статті 375 КАС України).

Вирішуючи заявлене Офісом Генерального прокурора клопотання, суд виходить з того, що відповідно до статті 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Для зупинення виконання оскаржуваного судового рішення або зупинення його дії, які допускаються як виняток, повинні бути вагомі причини. Причини, наведені заявниками не вказують на необхідність задоволення вказаного клопотання та не можуть бути підставою для зупинення виконання судового рішення, яке набрало законної сили.

Отже, у задоволенні клопотання Офісу Генерального прокурора про зупинення виконання оскаржуваного судового рішення слід відмовити.Також, під час проведення підготовки справи до касаційного розгляду встановлено, що Київською міською прокуратурою заявлено клопотання про розгляд справи за участі прокурора Офісу Генерального прокурора. Крім того, скаржник прокуратура просить про час і місце розгляду справи повідомляти Київську міську прокуратуру та Офіс Генерального прокурора.

Проте касаційна скарга не містить клопотання про розгляд справи за участі скаржника - Київської місткої прокуратури.

Крім того, під час проведення підготовки справи до касаційного розгляду встановлено, що Офісом Генерального прокурора заявлено клопотання про розгляд справи за участі представника Офісу Генерального прокурора.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), заява № 8273/78; рішення від 25.04.2002 у справі «Varela Assalino v. Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Верховний Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи № 640/19764/20 шляхом надсилання процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Аналогічний висновок викладений в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 24.01.2020 у справі № 9901/491/19 (11-1189заі19).

Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наявність клопотання Офісу Генерального прокурора про розгляд вказаної справи за участі його представника, відсутність клопотань від інших учасників справи про розгляд справи за їх участі, враховуючи вимоги пункту 1 частини першої статті 345 КАС України та відповідну практику Європейського суду з прав людини, розгляд цієї справи можливо провести в порядку письмового провадження за наявними в ній матеріалами без виклику учасників справи.

В порядку, встановленому статтею 340 КАС України, проведені необхідні підготовчі дії з підготовки справи до касаційного розгляду, у тому числі вирішено питання про можливість її розгляду в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Керуючись статтями 241, 248, 327, 340, 344, 359 КАС України,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання Офісу Генерального прокурора про зупинення виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.09.2021 у справі № 640/19764/20.

Відмовити у задоволенні клопотання Офісу Генерального прокурора про розгляд справи за участі їх представника.

Відмовити у задоволенні клопотання Київської міської прокуратури про розгляд справи за участі прокурора Офісу Генерального прокурора.

Закінчити підготовку даної справи до касаційного розгляду.

Вказану справу призначити до касаційного розгляду в порядку письмового провадження з 20.04.2023, який відбудеться у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Князів Острозьких, 8, корпус 5.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

...........................

Ж.М. Мельник-Томенко,

Суддя Верховного Суду