Справа № 580/2236/23
Суддя: Петро ПАЛАМАР
Дата ухвалення: 2023-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про продовження терміну залишення позовної заяви без руху
м. Черкаси
20 квітня 2023 року Справа № 580/2236/23

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Паламар П.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправними та скасування наказів,

ВСТАНОВИВ:
Адвокат Галушка В.В. в інтересах ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ), Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_3 ) в якому просить:

-визнати протиправним та скасувати наказ від 18 листопада 2022 року №171 од, прийнятий Командувачем Сухопутних військ Збройних Сил України (командиром військової частини НОМЕР_1 ) генерал-полковником ОСОБА_2 , як Командувачем оперативно-стратегічного угруповання військ ІНФОРМАЦІЯ_1 , Про результати службового розслідування, яким позивача при обійманні посади командира механізованої роти механізованого батальйону НОМЕР_3 окремої танкової бригади Корпусу резерву Сухопутних військ Збройних Сил України (військова частина НОМЕР_4 ) у військовому званні старший лейтенант було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді пониження у військовому званні на один ступінь до військового звання лейтенант;

-визнати протиправним та скасувати наказ від 21 листопада 2022 року №464 (по особовому складу) командира Корпусу резерву Сухопутних військ Збройних Сил України (командира військової частини НОМЕР_2 ), яким позивача на виконання наказу №171 од понижено у військовому званні на один ступінь до військового звання лейтенант.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 03.04.2023 позовну заяву залишено без руху, тривалістю на десять днів з моменту отримання копії даної ухвали, протягом строку якого позивач мав усунути недоліки, а саме:

-докази адміністративно-процесуальної правоздатності (копія паспорта та РНОКПП);

-докази, що містяться в обгрунтування позову для всіх учасників справи матеріали службового розслідування;

-заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

12.04.2023 на усунення недоліків адвокатом Галушкою В.В. було подано заяву з клопотанням про поновленням строку звернення до суду, а також вказано, що надання паспорту та матеріалів службового розслідування не є підставою для залишення позовної заяви без руху. Вказано, що ненадання документів слугує підставами для відмови у задоволенні позову. Крім того, до заяви надано копію паспорта позивача з РНОКПП.

З аналізу поданої заяви та доданих матеріалів вбачається, що ухвала суду про залишення позовної заяви без руху виконана частково, оскільки надано докази адміністративно-процесуальної правоздатності позивача.

Клопотання про поновлення строку звернення до суду обгрунтовано тим, що позивача не ознайомлено під підпис з наказом від 18 листопада 2022 року №171 од та від 21 листопада 2022 року №464, а тому строк розпочинається з 31.01.2023, оскільки саме тоді позивач дізнався про порушення своїх прав (отримавши витяг з наказу № 464 з наказом №171 од до цього часу не ознайомлений). Вказано, що позивач не міг звернутися до суду, оскільки не отримав відповіді на запити щодо документів, необхідних для обгрунтування вимог щодо спірних наказів, що вважає поважними причинами пропуску місячного строку зверненя до суду з цим адміністративним позовом. А тому просить прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження.

Як вже зазначалося судом, приписами ч. 1, 5 ст. 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Судом в ухвалі про залишення позовної заяви без руху визначено, що предметом цього спору є скасування наказів від 18.11.2022 та 21.11.2022, разом з тим, враховуючи ч. 5 ст. 122 КАС України строк звернення до суду у позивача закінчився 21.12.2022, проте позов подано до адміністративного суду лише через чотири місяці після граничного терміну звернення.

В клопотанні про поновлення строку звернення до суду, адвокатом зазначено, що позивач не знав про існування спірних наказів, оскільки його не ознайомлено з ними під підпис, а дізнався про їх наявність лише 31.01.2023.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

У будь якому разі, що і не заперечується представником позивача, позивачу було відомо про обставину пониження його у військовому званні на один ступінь до військового звання лейтенант.

Суд врахував, що жодних доказів поважності причин пропуску строку звернення позивачем до суду не надано, як і не зазначено жодних поважних причин, що об`єктивно унеможливили звернення позивача із даним позовом у період з 21.11.2022.

Крім того, згідно вимог Закону України «Про Дисциплінарний статут Збройних Сил України», дисциплінарне стягнення виконується, негайно, про накладені дисциплінарні стягнення військовослужбовцям може бути оголошено особисто, у письмовому наказі (розпорядженні), на нараді чи перед строєм військовослужбовців, які мають військові звання (обіймають посади) не нижче за військове звання (посаду) військовослужбовця, який вчинив правопорушення.

Отже, припущення представника позивача про необізнаність самого позивача про пониженні його у званні в день винесення наказу є помилковими.

Суд зауважує, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс на інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі Перез де Рада Каванілес проти Іспанії від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Судом враховується, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.03.2021 року у справі №160/6430/20.

Таким чином, заяву про поновлення строку звернення до суду суд вважає необгрунтованою.

Щодо надання доказів, що містяться в обгрунтування позову для всіх учасників справи матеріали службового розслідування суд зазначає, таке.

Судом ухвалою про залишення позовної заяви без руху, визначено, що в порушення п. 5 ч. 5 ст. 160 та ч. 4 ст. 161 КАС України, адвокат не надав матеріалів службового розслідування, якими обгрунтовує підстави для заявлення даного адміністративного позову.

При чому, адвокат не надає доказів щодо вжиття заходів у зв`язку із не отриманням відповіді на запити щодо отримання даних доказів, не надав достатніх доказів неможливості надання документів з урахуванням наявного статусу адвоката та притягнення відповідача до відповідальності згідно КУпАП.

Суд наголошує, що факт неможливості надання певних документів пов`язується з діями щодо їх отримання та отриманої відмови.

Суд вказує, що ст. 20 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" передбачено можливість адвоката звертатися з адвокатськими запитами, у тому числі щодо отримання копій документів, до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, а також до фізичних осіб (за згодою таких фізичних осіб).

Частиною 2 ст. 24 зазначеного Закону, визначено, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

Суд звертає увагу, що посадові особи підприємств та державних органів у разі ненадання (несвоєчасного надання) відповіді на адвокатські запити визнаються винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

Таким чином, у адвоката навіть в строк визначений судом на приведення адміністративного позову до вимог ст. 160, 161 КАС України, були наявні всі можливості для надання доказів, витребовуваних судом у зв`язку з посиланням позивача на обгрунтування власної позиції.

Згідно ч. 2 ст. 121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Таким чином, суд повторно надає адвокату строк для виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху та приведення позову до вимог ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:
Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду зазначені у клопотанні від 12.04.2023 та відмовити у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду.

Продовжити строк для усунення викладених у мотивувальній частині ухвали суду від 03.04.2023 недоліків позову, встановивши термін - 10 днів з дати отримання ним цієї ухвали.

У разі невиконання вимог, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Петро ПАЛАМАР