Справа № 340/843/23
Суддя: О.А. ЧЕРНИШ
Дата ухвалення: 2023-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

14 квітня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/843/23

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.

розглянула матеріали зустрічного позову в адміністративній справі

позивач: Головне управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, код ЄДРПОУ ВП 43995486)

відповідач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про стягнення податкового боргу,

В С Т А Н О В И Л А:

Головне управління ДПС у Кіровоградській області звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу у розмірі 237116,95 грн.

Позов мотивовано тим, що у ході документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків ОСОБА_1 , проведеної у 2018 році, виявлені порушення у його діяльності. За наслідками цієї перевірки на підставі акту №544/11-28-1303/ НОМЕР_1 від 19.09.2018 року відповідачу нараховані грошові зобов`язання, про що прийняті такі податкові повідомлення-рішення: № від 02.10.2018 року - про нарахування штрафних санкцій за порушення законодавства про патентування, норм регулювання обігу готівки та застосування реєстраторів розрахункових операцій у сумі 233718,20 грн., № від 02.10.2018 року - про нарахування податку на доходи фізичних осіб у сумі 2057, 04 грн., № від 02.10.2018 року - про нарахування військового збору у сумі 181, 05 грн., № від 02.10.2018 року - про нарахування штрафу з податку на доходи фізичних осіб у сумі 510 грн. Відповідач отримав ці податкові повідомлення-рішення 04.10.2018 року, їх не оскаржував, а нараховані суми грошових зобов`язань не сплатив. Крім того відповідачу нарахована пеня у сумі 651, 73 грн. з податку на доходи фізичних осіб та у сумі 59,71 грн. з військового збору. Позивач просить суд стягнути ці суми узгоджених грошових зобов`язань та несплаченої пені з відповідача як податковий боргу в дохід відповідних бюджетів.

Ухвалою судді від 24.03.2023 року відкрито провадження у справі за цим позовом та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Цією ж ухвалою встановлено відповідачу ОСОБА_1 строк для подання відзиву на позов - протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

ОСОБА_1 відзив на позовну заяву не подав. Натомість 11.04.2023 року від його представника - адвоката Ковальової Т.Ю. - до суду надійшов зустрічний позов, у якому вона просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 02.10.2018 року про нарахування штрафних санкцій у сумі 233 718,20 грн.

Відповідно до статті 177 КАС України відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Предметом зустрічного позову є законність податкового повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Кіровоградській області форми "С" № від 02.10.2018 року, яким до ОСОБА_1 застосовано штрафні санкції у розмірі 233718, 20 грн. за порушення п.1 ст.3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг". Вимога за зустрічним позовом про визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення пов`язана з первісним позовом, оскільки її задоволення може виключити частково задоволення первісного позову про стягнення податкового боргу.

У зустрічній позовній заяві представник ОСОБА_1 просила поновити строк для звернення до суду та вважати поважними причини його пропуску. Стверджувала, що позивач не отримував податкове повідомлення-рішення № від 02.10.2018 року, а про порушення своїх прав дізнався лише 31.03.2023 року після ознайомлення на сайті "Судова влада" з ухвалою судді від 24.03.2023 року про відкриття провадження у цій справі.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Строк звернення до адміністративного суду передбачений статтею 122 КАС України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 4 статті 122 КАС України визначено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України передбачено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Згідно з пунктом 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 27.01.2022 року у справі №160/11673/20 сформулював правовий висновок про те, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною 2 статті 122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У цій постанові судова палата відступила від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у попередніх постановах Верховного Суду, щодо наявності у платника податків права на звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення протягом 1095 днів з моменту отримання такого рішення, зокрема, у випадку судового оскарження податкових повідомлень-рішень без використання досудового порядку вирішення спору.

У цій постанові судова палата наголосила, що при обчисленні шестимісячного строку звернення до суду у подібних до цієї справах суди повинні звертати особливу увагу на момент початку перебігу цього строку і в кожній конкретній справі вирішувати питання про наявність/відсутність підстав вважати його пропущеним, а так само наявність/відсутність підстав вважати такий строк пропущеним з поважних причин.

При вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних Касаційного адміністративного суду у постанові від 31.03.2021 року у справі №240/12017/19 вказав, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись". Під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

З матеріалів справи вбачається, що податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Кіровоградській області форми "С" № від 02.10.2018 року прийняте за наслідками документальної позапланової невиїзної перевірки ОСОБА_1 , про яку він був обізнаний та ознайомлений зі складеним за результатами перевірки актом №544/11-28-1303/ НОМЕР_1 від 19.09.2018 року. Прийняті за наслідками цієї перевірки податкові повідомлення-рішення, у тому числі податкове повідомлення-рішення форми "С" № від 02.10.2018 року, надіслані на податкову адресу ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення, який він отримав 04.10.2018 року. Нараховані суми грошових зобов`язань набули статусу узгоджених 14.10.2018 року, у зв`язку з чим ГУ ДФС у Кіровоградській області надіслало ОСОБА_1 податкову вимогу форми "Ф" №94037-53 від 23.10.2018 року про його обов`язок погасити податковий борг у розмірі 237116,95 грн. Ця податкова вимога надіслана на податкову адресу ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення, який він отримав 01.11.2018 року.

Наведені обставини свідчать, що ОСОБА_1 про нарахування йому штрафних санкцій у сумі 233718,20 грн. міг і повинен був дізнатися ще у 2018 році.

Ще тоді ОСОБА_1 , за умови сумлінної поведінки та добросовісного ставлення до своїх прав, міг дізнатися про обставини прийняття/направлення/вручення/узгодження спірного податкового повідомлення-рішення та його правові наслідки, а вважаючи це рішення контролюючого органу незаконним та будучи зацікавленим у його скасуванні, мав право оскаржити його в адміністративному або судовому порядку без зайвих зволікань, не чекаючи примусового стягнення податкового боргу.

Тож суд вважає, що ОСОБА_1 , звернувшись до суду з цим зустрічним позовом у квітні 2023 року, пропустив шестимісячний строк, установлений частиною 2 статті 122 КАС України, без поважних причин.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України, згідно з частинами 1, 2 якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частин 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 178, 248, 256 КАС України, суддя

У Х В А Л И Л А:

1. Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 спосіб і строк усунення недоліків зустрічної позовної заяви - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали подати до суду:

- заяву, в якій вказати поважні підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

3. Копію ухвали надіслати ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. ЧЕРНИШ