Справа № 240/7994/23
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2023-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

19 квітня 2023 року м. Житомир

справа № 240/7994/23

категорія 111030600

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Горовенко А.В., перевіривши виконання вимог законодавства при поданні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Континенталь" до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,-

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Агро Континенталь" звернулось до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстру податкових накладних від 02.09.2021 №3061414/41133867 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю "Агро Континенталь" в реєстрації податкової накладної №1 від 05.11.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- визнати протиправним та скасування рішення Комісії Державної податкової служби України від 10.09.2021 №40803/41133867/2, яка приймає рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстру податкових накладних або відмову в такій реєстрації податкової накладної №1 від 05.11.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №1 від 05.11.2020, датою фактичного подання.

Відповідно до ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 04.04.2023 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду:

- докази на підтвердження поважності причин його пропуску, з урахуванням висновків суду вказаних вище;

- документу про сплату судового збору, з урахуванням раніше сплаченого, у розмірі 203 грн, за платіжними реквізитами для перерахування судового збору.

У визначений судом строк, на усунення недоліків позовної заяви, позивач подав до суду квитанцію про сплату судового збору та заяву (за вх.№27716/23) про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду зазначає, що внаслідок воєнних дій підприємство позивача знаходиться територіально в зоні, яка постраждала від воєнних дій, що не дозволяло позивачу повноцінно працювати. Саме тому після відновлення діяльності позивача, товариство одразу звернулось до суду.

Також вказує, що позивач при зверненні до суду помилково керувався ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Частинами 1 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 4 статті 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 ПК України. ЇЇ зміст свідчить, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

У постанові від 11 жовтня 2019 року у справі №640/20468/18 Верховний Суд здійснив системне тлумачення норм права, які регулюють питання обчислення строку звернення до суду в податкових спорах, висловивши правову позицію про те, що строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору є коротшими, ніж звичайні строки.

Верховний Суд у вказаній постанові за результатом комплексного аналізу правового регулювання також зазначив, що норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною нормою, яка регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору.

Інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18 та від 26 листопада 2020 року у справі 500/2486/19.

Матеріали позовної заяви свідчать, що позивач оскаржує рішення Комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 02.09.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної.

При цьому, ТОВ "Арго Континенталь" скористалось процедурою адміністративного оскарження, передбаченою нормами Податкового кодексу України та подало до Державної податкової служби України скаргу на рішення Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області від 02.09.2021 №3061414/41133867 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 05.11.2020 у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з рішенням Державної податкової служби України №40803/41133867/2 від 10.09.2021 скаргу № від 06.09.2021 ТОВ "Арго Континенталь" на рішення №3061414/41133867 від 02.09.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 05.11.2020, залишено без задоволення.

Враховуючи, що позивачем здійснено досудове врегулювання спору шляхом звернення до контролюючого органу центрального рівня з відповідною скаргою на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, то строк звернення до суду згідно з ч. 4 ст. 122 КАС України становить три місяці з дня отримання рішення за результатами розгляду скарги на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Пунктом 14 Порядку про розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11 грудня 2019 року, передбачено, що за результатами розгляду скарги комісія центрального рівня у строк, визначений пунктом 56.23 статті 56 Кодексу, у порядку, визначеному статтею 42 Кодексу, надсилає платнику податку відповідне рішення.

Положеннями п.42.4 ст.42 Податкового кодексу України визначено, що платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Листування контролюючих органів з платниками податків, зазначеними в абзаці першому цього пункту, які подали заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, здійснюється засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Закону України "Про електронні довірчі послуги" шляхом надіслання документа в електронний кабінет з одночасним надісланням платнику податків на його електронну адресу (адреси) інформації про вид документа, дату та час його надіслання в електронний кабінет.

Документ, надісланий контролюючим органом в електронний кабінет, вважається врученим платнику податків, якщо він сформований з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Закону України Про електронні довірчі послуги" та є доступним в електронному кабінеті.

Датою вручення платнику податків документа є дата, зазначена у квитанції про доставку у текстовому форматі, що відправляється з електронного кабінету автоматично та свідчить про дату та час доставки документа платнику податків. У разі якщо доставка документа відбулася після 18 години, датою вручення документа платнику податків вважається наступний робочий день. Якщо доставка відбулася у вихідний чи святковий день, датою вручення документа платнику податків вважається перший робочий день, що настає за вихідним або святковим днем.

З огляду на системний аналіз вказаних норм права та зважаючи на встановлені судом обставини справи, зокрема те, що рішення №40803/41133867/2 прийняте за результатами розгляду скарги на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних - 10.09.2021.

Вказане свідчить на користь висновку, що саме з 11 вересня 2021 року позивачу, як платнику податків, стало відомо про результат прийнятого Державною податковою службою України рішення за результатами розгляду його скарги у порядку досудового врегулювання спору. Тому, строк звернення до суду з даним позовом, згідно з ч. 4 ст. 122 КАС України, становить три місяці з дня отримання рішення ДПС України за результатами розгляду скарги позивача на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

До Житомирського окружного адміністративного суду позивач звернувся 21.03.2023 (здав позову заяву до відділення поштового зв"язку), тобто зі спливом тримісячного строку звернення до суду.

Суд вказує, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Щодо військової агресії російської федерації проти України, яка розпочалася 24.02.2022, та введення воєнного стану, то сам факт агресії та запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки у зв`язку із запровадженням такого, не може вважатися поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

При цьому враховується позиція Верховного Суду, висловлена в постанові від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22 (адміністративне провадження №К/990/20688/22).

На підтвердження того, що з 24.02.2022 підприємство у зв`язку із військовою агресією припинило свою діяльність, підприємство позивача знаходиться територіально в зоні, яка постраждала від воєнних дій, була засмічена вибухонебезпечними предметами позивач жодних доказів не надав. Також зміст заяви не свідчить, як саме засмічення вибухонебезпечними предметами території, де знаходиться позивач, могло перешкодити йому протягом понад року, після початку агресії звернутися до суду з позовом.

Суд звертає увагу, що позивач знаходиться в м.Овруч Житомирської області, мешканцям якого і юридичним особам, що там знаходяться, військова агресія, як свідчить документообіг Житомирського окружного адміністративного суду, жодним чином не перешкоджала звертатися з процесуальними документами (позови, заяви, клопотання) до суду.

В поданому клопотанні позивач не обґрунтовує, яким чином воєнний стан унеможливив йому вчасно звернутися до суду з позовом, враховуючи, що військовий стан на територій України діяв і на день звернення позивача до суду 21.03.2023.

Окрім того, позивачем не надано до суду жодного доказу на підтвердження відновлення діяльності ТОВ "Агро Контитенталь" саме з березня 2023 року.

Щодо доводів позивача про помилковість визначення строку звернення до суду, передбаченого ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (шестимісячний строк звернення), замість правильного передбаченого ч.4 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (тримісячного строку звернення), суд зазначає наступне.

В даному випадку, необізнаність позивача про правильність обчислення строку звернення до суду, свідчить лише про його пасивну поведінку та байдужість до власних прав та обов`язків, за наявності об`єктивної можливості дізнатися про норми чинного процесуального законодавства.

Таким чином, наведені позивачем обставини не можуть бути підставою для поновлення строку звернення до суду, оскільки не є такими, що не залежали від волевиявлення позивача.

Частиною другою та п"ятою статті 44 КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на звернення з позовом у публічно-правових відносинах.

Встановлення строків звернення до суду передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій щодо захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Інститут строків звернення до суду в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

З огляду на викладене обставин, які об`єктивно унеможливлювали реалізацію прав щодо своєчасного звернення до суду позивачем не наведено.

Підсумовуючи наведене, суд дійшов висновку, що вказані позивачем у заяві від 28.03.2023 за вх.№22908/23 та від 17.04.2023 за вх.№27716/23 підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із позовною заявою про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії щодо скасування рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстру податкових накладних від 02.09.2021 №3061414/41133867, є неповажними.

Відповідно до пунктів 1 та 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху та у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви ТОВ "Агро Континенталь" про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії щодо скасування рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстру податкових накладних від 02.09.2021 №3061414/41133867.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 243, 248, 256, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,-

ухвалив:

1. Визнати неповажними, вказані у заяві Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Континенталь" від 28.03.2023 та від 17.04.2023, підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.

2. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Континенталь" до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, - повернути позивачу без розгляду.

3. Копію ухвали надіслати позивачу не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

4. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

5. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя А.В. Горовенко