Справа № 340/674/23
Суддя: Стеценко С.Г.
Дата ухвалення: 2023-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 квітня 2023 року

м. Київ

справа №340/674/23

адміністративне провадження № Пз/990/4/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Стеценка С.Г.,

суддів: Коваленко Н.В., Кравчука В.М., Рибачука А.І., Берназюка Я.О.,

розглянувши подання судді Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О. А. про розгляд Верховним Судом як зразкової справи № 340/674/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,-

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області, в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області щодо відмови у підготовці та надані до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області оновленої довідки про розмір її грошового забезпечення станом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року та на 01 січня 2022 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 та обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку з 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року та 01 січня 2022 року основного розміру пенсії;

- зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області нову довідку про розмір її грошового забезпечення станом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року та на 01 січня 2022 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 та обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку з 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року та 01 січня 2022 року основного розміру пенсії.

Позов обґрунтовано тим, що вона є пенсіонером Державної служби України з надзвичайних ситуацій, перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Кіровоградській області та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Після прийняття Шостим апеляційним адміністративним судом постанови від 29 січня 2020 року в адміністративній справі № 826/6453/18, якою визнано протиправним та скасовано пункт 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб», виникли підстави для перерахунку її пенсії з 01 лютого 2020 року, виходячи із грошового забезпечення, розрахованого відповідно до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (в редакції до змін, внесених пунктом 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб»). Через зростання розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2021 року та 01 січня 2022 року, вона також має право на перерахунок пенсії. У зв`язку з цим позивачка звернулася до відповідача із заявою, у якій просила скласти та подати до ГУ ПФУ в Кіровоградській області оновлені довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку її пенсії. Однак відповідач безпідставно відмовив у складанні таких довідок.

12 квітня 2023 року до Верховного Суду надійшли матеріали адміністративної справи № 340/674/23 разом із поданням судді Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О. А. про розгляд цієї справи Верховним Судом як зразкової.

Доцільність розгляду цієї справи Верховним Судом як зразкової обґрунтовано тим, що у провадженні Кіровоградського окружного адміністративного суду перебуває 24 нерозглянутих справи за позовами пенсіонерів ДСНС про видачу довідок для перерахунку пенсій (справи № 340/4817/22, № 340/681/23, № 340/847/23, № 340/848/23, № 340/1119/23, № 340/1204/23, № 340/1213/23, № 340/1215/23, № 340/1237/23, № 340/1280/23, № 340/1282/23, № 340/1283/23, № 340/1284/23, № 340/1285/23, № 340/1349/23, № 340/1414/23, № 340/1415/23, № 340/1419/23, № 340/1420/23, № 340/1421/23, № 340/1422/23, № 340/1536/23, № 340/1537/23, № 340/1538/23), спір у яких виник з аналогічних підстав, у відносинах, що регулюються одними нормами права, та у яких позивачами заявлено аналогічні вимоги.

Також в поданні зазначено, що в рамках проведеного аналізу, щодо наявності аналогічних справ і в інших регіонах України, встановлено значне надходження до всіх окружних адміністративних судів України аналогічних справ.

Обґрунтовуючи необхідність розгляду цієї справи як зразкової, суддя у своєму поданні наголошує на тому, що при розгляді адміністративних справ по даній категорії, виникають проблемні питання, які постають при вирішенні справ цієї категорії:

- чи належать особи рядового та начальницького складу служби цивільного захисту, умови грошового забезпечення яких регулюються постановою КМУ № 704 (але на яких не поширюється стаття 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»), до працівників державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, для цілей визначення їхнього грошового забезпечення станом на 01 січня 2021 року, на 01 січня 2022 року;

- який розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений Законами про Державний бюджет України, слід застосувати як розрахункову величину при визначенні грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії позивачки (зокрема при обчисленні посадового окладу за відповідною посадою та окладу за присвоєним їй спеціальним званням), з 01 січня 2021 року (2102 грн. чи 2270 грн.), з 01 січня 2022 року (2102 грн. чи 2481 грн.);

- чи звільняє відповідача від обов`язку оформити та видати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій станом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року та на 01 січня 2022 року та обставина, що у 2020 - 2022 роках розміри окладів, установлені постановою КМУ № 704, для осіб рядового та начальницького складу, які проходять дійсну службу в ДСНС, фактично не переглядалися та були збережені на рівні 2018 року, попри щорічне зростання з 1 січня 2020, 2021, 2022 років прожиткового мінімуму для працездатних осіб за Законами про Державний бюджет України на відповідний рік;

- з якого моменту у відповідача виник обов`язок виготовити та направити до органу Пенсійного фонду довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року та на 01 січня 2022 року (відповідно, з якого моменту у позивачки виникло право вимагати від відповідача виготовлення таких довідок) та чи дотрималася позивачка строку звернення до суду, установленого частиною 2 статті 122 КАС України, звернувшись з цим позовом у лютому 2023 року;

- у разі якщо позивачка має право на перерахунок пенсії з 01 січня 2020 року, з 01 січня 2021 року, з 01 січня 2022 року, то чи поширюються на ці правовідносини норми частини 2 статті 51 Закону № 2262-ХІІ (щодо 12-місячного періоду, за який можлива виплата різниці в пенсії за минулий час), частини 3 статті 51 Закону № 2262-ХІІ (щодо необмеження строком перерахунку пенсії, який не проведений з вини державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії).

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі № 340/674/23 як зразкової, Верховний Суд керується таким.

Порядок і умови ініціювання та вирішення питання про відкриття провадження у зразковій справі наведені у статті 290 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої цієї статті, якщо у провадженні одного або декількох адміністративних судів перебувають типові адміністративні справи, кількість яких визначає доцільність ухвалення зразкового рішення, суд, який розглядає одну чи більше таких справ, може звернутися до Верховного Суду з поданням про розгляд однієї з них Верховним Судом як судом першої інстанції.

Згідно з положеннями частини другої статті 290 Кодексу адміністративного судочинства України у поданні про розгляд справи Верховним Судом як зразкової зазначаються підстави, з яких суд, що надає подання, вважає, що справа має бути розглянута Верховним Судом як зразкова, в тому числі посилання на типові справи. До подання додаються матеріали справи.

За правилами пунктів 21, 22 частини першої статті 4 цього ж Кодексу типові адміністративні справи - це адміністративні справи, відповідачем у яких є один і той самий суб`єкт владних повноважень (його відокремлені структурні підрозділи), спір у яких виник з аналогічних підстав, у відносинах, що регулюються одними нормами права, та у яких позивачами заявлено аналогічні вимоги. Зразкова адміністративна справа - типова адміністративна справа, прийнята до провадження Верховним Судом як судом першої інстанції для постановлення зразкового рішення.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що типова адміністративна справа набуває статусу зразкової лише після прийняття Верховним Судом рішення про відкриття провадження у зразковій справі у порядку, визначеному статтею 290 Кодексу адміністративного судочинства України.

В аспекті наведеного треба зазначити, що інститут зразкових рішень запроваджений з метою підвищення ефективності правосуддя шляхом розвантаження судів та спрощення процедури розгляду справ. Розгляд типової як зразкової справи має відбуватись у правовідносинах, які виникли насамперед внаслідок нового чи зміненого правового регулювання у певній сфері суспільних відносин, що в свою чергу зумовлює необхідність скерування практики застосування таких змін з метою їх правильного сприйняття і реалізації.

Отже доцільність ухвалення зразкового рішення у певній категорії типових спорів повинна виводитися передусім через призму завдання Верховного Суду як найвищого суду у системі судоустрою забезпечувати сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом (частина перша статті 36 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів»).

Основним орієнтиром для застосування механізму ухвалення зразкового рішення, на думку колегії суддів, має бути необхідність усунення (вирішення) проблеми неоднакового чи суперечливого застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм права у справах, спори у яких виникли за аналогічних обставин справи та однакового правового регулювання спірних відносин. Тобто має існувати чітко окреслена проблема чи складність у правозастосуванні (зумовлена, приміром, невизначеністю чи суперечливістю законодавчого регулювання певних відносин) на прикладі типових справ, кількість яких у поєднанні з необхідністю узгодження підходів до їх вирішення і визначатиме доцільність ухвалення зразкового рішення в певній категорії спорів.

Тут варто додати, що неоднаковість підходів до вирішення однотипних спорів може проявитися, коли складеться певна (суперечлива чи неоднакова) судова практика їх розгляду судами першої та апеляційної інстанцій, яка власне і засвідчить цю відмінність у правозастосуванні.

У такому контексті зразкове рішення слугуватиме для судів першої та апеляційної інстанцій своєрідним взірцем, орієнтиром того, як потрібно застосовувати закон і вирішувати подібні справи.

Таку позицію з приводу мети застосування процесуального механізму ухвалення зразкового рішення було висловлено в ухвалі Верховного Суду від 25 січня 2021 року у справі №420/13452/20.

По суті, у статті 290 Кодексу адміністративного судочинства України йдеться про процесуальну новелу, розроблену на підставі європейської практики «пілотних рішень» Європейського суду з прав людини, й за допомогою інституту «пілотного» судового рішення на національному рівні можна розв`язати існуючі повторювані та «хронічні» структурні проблеми, що являють собою підґрунтя порушень; забезпечити невідкладний та належний судовий розгляд, єдність правозастосовної практики; зменшити навантаження на суддів, прискорити розгляд і вирішення типових адміністративних справ; оптимізувати ефективність виконання судових рішень.

З урахуванням вище наведеного колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду приходить до висновку, що фактичні обставини у спірних правовідносинах, які лягли в основу подання судді Кіровоградського окружного адміністративного суду, не є новими у судовій правозастосовчій практиці.

Основним способом забезпечення єдності судової практики є касаційний перегляд судових рішень судів першої та апеляційної інстанції, в рамках якого Верховний Суд власне як суд касаційної інстанції повинен (в межах підстав касаційного провадження) перевірити правильність застосування норм матеріального та процесуального права при вирішенні спору.

З огляду на обставини справи колегія суддів дійшла висновку, що Верховний Суд вже висловлював правову позицію щодо застосування норм права у спорах, пов`язаних з оскарженням дій Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій стосовно підготовки і надання до пенсійного органу довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб».

Так, Верховний Суд у постанові від 02 серпня 2022 року по справі № 440/6017/21 дійшов таких висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах:

«(1) з 01.01.2020 положення пункту 4 постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений на відповідний рік у тому числі як розрахункова велична для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів;

(2) через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема, згідно із Законом № 1082-IX, у осіб з числа військовослужбовців виникло право на отримання довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії за формою, що передбачена додатком 2 до Порядку № 45, з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування пункту 4 постанови № 704 із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік).

(3) встановлене положеннями пункту 3 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону № 1774-VІІІ обмеження щодо застосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704 жодним чином не впливає на спірні правовідносини, оскільки такою розрахунковою величною є, прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року. Розмір мінімальної заробітної плати не є розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, а застосований з іншою метою - для визначення мінімальної величини, яка враховується як складова при визначенні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням.».

Такий висновок був підтриманий Верховним Судом у постановах від 31 серпня 2022 року у справі № 120/8603/21-а, від 14 вересня 2022 року у справі № 500/1886/21 та від 31 січня 2023 року у справі № 160/14866/21, в яких правовідносини є подібними до цієї справи.

Колегія суддів звертає увагу, що відступу від вищенаведених правових позицій суду касаційної інстанції не відбувалось, а процесуальний закон не наділяє такими повноваженнями суд першої інстанції, в тому числі й Верховний Суд, при розгляді ним справи як зразкової.

Крім того, колегією суддів встановлено, що Верховний Суд ухвалами від 16 лютого 2022 року у справі № 160/8725/21 та від 27 липня 2022 року відкрив касаційне провадження у подібних правовідносинах.

Відсутність же правозастосовчої практики у певних категоріях справ і наявність неоднакового застосування судами першої та/або апеляційної інстанцій норм матеріального права, ухвалення цими судами різних і суперечливих судових рішень у спорах окремої категорії, без врахування уже сформованої правової позиції Верховного Суду, не зумовлюють автоматичного і безумовного прийняття Верховним Судом справи до провадження як зразкової, і не визначені процесуальним законом як обов`язкові підстави для відкриття провадження у зразковій справі.

Аналогічну правову позицію з приводу порушених у поданні питань було висловлено в ухвалі Верховного Суду від 04 лютого 2021 року у справі №400/6132/20.

За таких обставин, колегія суддів КАС ВС констатує фактичне не доведення суб`єктом подання доцільності ухвалення зразкового рішення у цій категорії типових спорів у розрізі порушених ним питань, з огляду на існування з цього приводу актуальної правозастосовчої практики Верховного Суду.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що у поданні про розгляд цієї справи Верховним Судом як зразкової не міститься належних і обґрунтованих міркувань, які б свідчили про необхідність розв`язання існуючих або нових повторюваних та «хронічних» структурних юридичних проблем, що являють собою підґрунтя порушень прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб з боку суб`єктів владних повноважень у сфері публічно-правових відносин, та зумовлювали б доцільність розгляду цієї справи Верховним Судом як зразкової.

За правилами частини шостої статті 290 КАС України Верховний Суд відмовляє у відкритті провадження у зразковій справі, якщо подання не відповідає вимогам частини першої та (або) другої цієї статті, зокрема через значні розбіжності у їх фактичних обставинах, які унеможливлюють прийняття для них зразкового рішення.

Оскільки у даному конкретному випадку зазначені у поданні підстави не зумовлюють доцільність розгляду цієї справи Верховним Судом як зразкової, тобто подання не відповідає вимогам частини першої статті 290 Кодексу адміністративного судочинства України, у відкритті провадження належить відмовити.

Керуючись статтями 241, 248, 290 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі № 340/674/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, за поданням судді Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О. А. про розгляд цієї справи як зразкової.

Матеріали адміністративної справи № 340/674/23 разом з поданням та доданими до нього документами повернути до Кіровоградського окружного адміністративного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

С.Г. Стеценко

Н.В. Коваленко

В.М. Кравчук

А.І. Рибачук

Я.О. Берназюк ,

Судді Верховного Суду