Справа № 340/1727/23
Суддя: О.В. КРАВЧУК
Дата ухвалення: 2023-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

12 квітня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/1727/23

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Кравчук О.В., перевіривши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1 (РНКОПП - НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 )

до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ; АДРЕСА_2 )

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду, в якому просить суд :

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 , які полягають у ненарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період з 2015 року по 2022 рік;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 здійснити нарахування та виплатити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 грошову компенсацію за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період з 2015 року по 2022 рік (включно), виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби 03.06.2022 року.

Перевіряючи відповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтями 160,161,172 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя вважає вказати наступне.

Статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено строки звернення до суду із адміністративним позовом.

Частинами 1, 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У відповідності до частини 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України - для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з пунктом 17 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба.

Згідно частин 1 - 3 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд, виходячи з аналізу вищенаведених норм КАС України, зазначає, що для звернення до адміністративного суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, та суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Позивачка разом з позовною заявою до суду подала клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, яке вмотивоване тим, що позивачка з перших днів військової агресії здійснювала заходи з їх протидії, а після звільнення її з військової служби продовжила їх здійснювати але вже в якості волонтера. Крім того, позивачка посилається на неможливість звернення до суду у визначений термін, у зв`язку із постійними повітряними тривогами, бомбардуваннями та відключенням світла.

Розглянувши клопотання позивача, суд зазначає наступне.

Причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно таким критеріям: існують обставини, які унеможливлювали або ускладнили вчинення процесуальних дій у визначений законом строк і створювали об`єктивні перешкоди для звернення до суду; ці обставини є об`єктивними і не залежали від волі особи, яка пропустила строк; ця причина виникла протягом строку, який пропущено; ці обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості, тобто, існували такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та підтверджені належними доказами.

Суддя звертає увагу позивачки, що перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 27 січня 2020 року у справі № 420/3001/19, від 25 лютого 2020 року у справі № 360/1870/19.

Суд має з`ясовувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Така правова позиція підтримана Верховним Судом, зокрема, у постанові від 05 липня 2018 року в адміністративній справі № 810/384/17.

Суддею встановлено, що позивачку було звільнено з військової служби 03.06.2022 року, отже 04.07.2022 сплинув строк для подачі позовної заяви. Таким чином звернувшись до адміністративного суду із позовною заявою 07 квітня 2023 року позивачка пропустила строк звернення до суду на 278 днів.

Суд зазначає, що згідно з частиною 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до пункту 6 частини 5 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження рішень відповідача, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У даному випадку позивачка не вказала причин, що свідчать про поважність пропуску строку звернення до суду та не надала доказів поважності таких причин.

При цьому, суддя не бере до уваги твердження позивачки, що вона працювала в якості волонтера, оскільки нею не подано жодних доказів, які б це підтверджували.

Щодо посилань позивачки на неможливість звернення до суду у визначений термін, у зв`язку із постійними повітряними тривогами, бомбардуваннями та відключенням світла, суддя зазначає, що зазначені обставини не тривали безперервно, щоб це завадило подати позов у встановлений законом строк.

Більше того, відповідно до даних «Діловодства спеціалізованого суду», всі вище перераховані підстави не завадили позивачці 20 лютого 2023 рок звернутись за захистом своїх порушених прав до Кіровоградського окружного адміністративного суду (справа 340/385/23).

Отже, наведені у заяві про поновлення строку звернення до суду обставини, хронологія та послідовність дій позивачки перед зверненням до суду свідчать про те, що цей строк був пропущений через відсутність зусиль позивачки і належної старанності, особливо з огляду на її реальну обізнаність про обставини справи; водночас позивачкою не надано доказів об`єктивної неможливості в найкоротший термін з моменту обізнаності про порушене право забезпечити подання позовної заяви у визначений законом строк.

Крім того, слід зазначити, що Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 року по справі №706/1272/14-ц висловлена позиція щодо необхідності доведення учасниками справи обставин пропуску строку звернення до суду.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини."

Суддя зазначає, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відтак, причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом є неповажними, з огляду на що позивачу слід вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Наведене вище свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду заяви із зазначенням інших поважних причин пропуску строку звернення до суду із наданням доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И Л А:

Відмовити ОСОБА_2 у задоволенні заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, визнавши неповажними зазначені позивачкою причини такого пропуску.

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Позивачці протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали - усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду мотивованої заяви із зазначенням інших поважних причин пропуску строку звернення до суду із наданням доказів поважності причин такого пропуску.

Копію цієї ухвали вручити (надіслати) особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Кіровоградського
окружного адміністративного суду О.В. КРАВЧУК