Справа № 320/3260/23
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2023-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 квітня 2023 року № 320/3260/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування наказу та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулися ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) , у якому просять суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 13.10.2022 №697 про відмову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки (кадастровий номер :91:188:0005) на об`єкт будівництва "Реконструкція житлового будинку літера "А" без змін зовнішніх геометричних розмірів його фундаменту у плані під житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями за адресою: АДРЕСА_1 " з обґрунтуванням, наведеним у листі Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №697 від 13.10.2022 (реєстраційний номер документу в ЄДЕССБ-МU01:6702-2065-8737-3273);

- зобов`язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (кадастровий номер :91:188:0005) на об`єкт будівництва "Реконструкція житлового будинку літера "А" без змін зовнішніх геометричних розмірів його фундаменту у плані під житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями за адресою: АДРЕСА_1 ".

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.02.2023 відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

30.03.2023 на адресу суду від Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач просить суд здійснити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Також відповідач заявив клопотання про залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Департамент охорони культурної спадщини Виконавчого органу (Київської міської державної адміністрації) та Департамент з питань державного-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу (Київської міської державної адміністрації).

Обґрунтовуючи клопотання про здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження, відповідач зазначив, що розгляд даної справи становить значний суспільний інтерес, з огляду на те, що збереження об`єктів культурної спадщини є пріоритетним конституційним завданням держави.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає таке.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо:

1) прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище;

2) оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію;

3) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг;

4) припинення за зверненням суб`єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців;

5) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо в`їзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію;

6) оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

7) стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях суб`єкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження;

8) типові справи;

9) оскарження нормативно-правових актів, які відтворюють зміст або прийняті на виконання нормативно-правового акта, визнаного судом протиправним і нечинним повністю або в окремій його частині;

10) інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження;

11) перебування іноземців або осіб без громадянства на території України.

Отже, частиною четвертою вищевказаної статті імперативно визначено категорії справ, які підлягають розгляду виключно за правилами загального позовного провадження.

Із положеннями наведеної правової норми процесуального закону перекликаються й приписи частини четвертої статті 257 КАС України, яка відносить справи в аналогічних спорах до переліку справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частина ж друга статті 257 КАС України визначає, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною третьою цієї ж статті передбачено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Предметом позову у даній справі є вимога про оскарження наказу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 13.10.2022 №697 про відмову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки (кадастровий номер :91:188:0005) на об`єкт будівництва "Реконструкція житлового будинку літера "А" без змін зовнішніх геометричних розмірів його фундаменту у плані під житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями за адресою: АДРЕСА_1 " з обґрунтуванням, наведеним у листі Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №697 від 13.10.2022 (реєстраційний номер документу в ЄДЕССБ-МU01:6702-2065-8737-3273).

Оскільки дана справа не віднесена до імперативно визначеного переліку справ, які підлягають розгляду виключно за правилами загального позовного провадження, процесуальні перешкоди для розгляду цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження відсутні.

Відповідачем не наведені обґрунтовані обставини, які б свідчили про доцільність розгляду справи за правилами загального позовного провадження, а лише посилання на те, що розгляд справи становить значний суспільний інтерес не є достатньою підставою для здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

У зв`язку з цим, суд не вбачає підстав для задоволення заяви відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Щодо клопотання про залучення третіх осіб, суд зазначає таке.

Частиною другою статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Обґрунтовуючи клопотання про залучення третіх осіб, відповідач зазначив, що Департамент охорони культурної спадщини Виконавчого органу (Київської міської державної адміністрації) є органом охорони культурної спадщини Київської міської державної адміністрації, а Департамент з питань державного-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу (Київської міської державної адміністрації) - органом державного архітектурно-будівельного контролю Київської міської державної адміністрації.

З матеріалів справи вбачається, що спірним наказом затверджено відмову у наданні містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта реконструкції житлового будинку літера "А" без змін зовнішніх геометричних розмірів його фундаменту у плані під житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями за адресою: АДРЕСА_1 " з обґрунтуванням, наведеним у листі Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №697 від 13.10.2022 (реєстраційний номер документу в ЄДЕССБ-МU01:6702-2065-8737-3273).

Так, у вказаному листі відповідач в якості підстави відмови у видачі містобудівних умов зазначив відсутність намірів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень, з урахуванням рішення Київської міської ради від 31.08.2021 №2180/2221 "Про організаційні заходи щодо збереження об`єктів ХІХ-ХХ століть (історичних будівель) на території міста Києва, яким може загрожувати знищення або пошкодження".

Відповідно до рішення Київської міської ради від 31.08.2021 №2180/2221 "Про організаційні заходи щодо збереження об`єктів ХІХ-ХХ століть (історичних будівель) на території міста Києва, яким може загрожувати знищення або пошкодження" будинок за адресою: АДРЕСА_1 належить до переліку об`єктів ХІХ-ХХ ст., які пропонуються для включення до Переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини (яким може загрожувати знищення або пошкодження).

Згідно з пунктом 1 Положення про Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 02.03.2022 №6022/6063, Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), що утворений відповідно до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рішенням Київської міської ради від 01 червня 2017 року N 421/2643 "Про деякі питання діяльності виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)" шляхом виділу управління збереження історичного середовища та охорони об`єктів культурної спадщини з Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Пунктом 4 Положення визначено, що основними завданнями Департаменту є: забезпечення реалізації державної політики у сфері охорони культурної спадщини на території міста Києва; сприяння збереженню культурної спадщини.

Враховуючи вказане, суд вважає, що рішення по справі може вплинути на права та обов`язки Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) як структурного підрозділу виконавчого органу Київської міської ради, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері охорони культурної спадщини на території міста Києва.

Щодо залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Департаменту з питань державного-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), то клопотання відповідача не містить обґрунтованих мотивів того, що ухвалене у даній справі рішення може вплинути на права та інтереси вказаного структурного підрозділу виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

У зв`язку з цим, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача в частині залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Департаменту з питань державного-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Керуючись статтями 49, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

2. Клопотання Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про залучення третіх осіб задовольнити частково.

3. Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (04070, м.Київ, вул.Спаська, буд.12).

4. Зобов`язати позивача протягом двох днів з дня отримання (вручення) копії цієї ухвали (або тексту ухвали) направити на адресу третьої особи копію позовної заяви з додатками та надати суду докази направлення.

5. Встановити третій особі п`ятиденний строк з дня отримання копії позовної заяви для надання пояснень, а іншим учасникам справи - п`ятиденний строк з дня отримання таких пояснення для надання відповіді на пояснення.

6. У задоволенні клопотання Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в частині залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Департаменту з питань державного-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), - відмовити.

7. Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Дудін С.О.