Справа № 389/3653/21
Суддя: Т.М. КАРМАЗИНА
Дата ухвалення: 2023-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

14 березня 2023 року м. Кропивницький Справа № 389/3653/21

провадження № 2-іс/340/3/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника відповідача про розгляд справи у порядку загального позовного провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання незаконними та скасування рішення і наказу, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовом до військової частини НОМЕР_1 , у якому просив суд визнати незаконним та скасувати рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 , оформлене протоколом від 19 серпня 2021 року №13 та пункт 6 наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 13 вересня 2021 року № 1622 в частині зняття його зі складом сім`ї - три особи з черги на обліку осіб, які набули право та потребують поліпшення житлових умов шляхом надання жилих приміщень для постійного проживання, а також зобов`язати відповідача поновити його зі складом сім`ї - три особи на квартирному обліку.

Рішенням Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 28 квітня 2022 року, залишеним без змін постановою Кропивницького апеляційного суду від 18 серпня 2022 року, позов задоволено (а.с.73-76, 117-121). Визнано незаконним та скасовано рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 , оформлене протоколом від 19 серпня 2021 року № 13, в частині зняття штаб-сержанта ОСОБА_1 зі складом сім`ї три особи з черги обліку осіб, які набули права та потребують поліпшення житлових умов шляхом надання жилих приміщень для постійного проживання. Скасовано пункт 6 наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 13 вересня 2021 року №1622 Про зняття військовослужбовців, а також осіб, звільнених взапас або відставку військової частини НОМЕР_1 та членів їх сімей з обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом надання жилих приміщень для постійного проживання у військовій частині НОМЕР_1 в частині зняття з черги обліку осіб, які набули права та потребують поліпшення житлових умов шляхом надання жилих приміщень для постійного проживання штаб-сержанта ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з наступним складом сім`ї - три особи, а саме: дружина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та внесення змін в списки обліку осіб, які набули права та потребують поліпшення житлових умов шляхом надання жилих приміщень для постійного проживання. Зобов`язано військову частину НОМЕР_1 в особі її житлової комісії поновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зі складом сім`ї - три особи: дружина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на квартирному обліку осіб, які набули права та потребують поліпшення житлових умов шляхом надання жилих приміщень для постійного проживання з 26 березня 2009 року.

Постановою Верховного Суду від 21 грудня 2022 року у справі № 389/3653/21 (провадження № 61-9552св22) касаційну скаргу військової частини НОМЕР_1 задоволено частково. Рішення Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 28 квітня 2022 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 18 серпня 2022 року скасовано. Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про скасування рішення та зобов`язання поновити на квартирному обліку закрито (а.с.153-156).

Ухвалою Верховного Суду від 01 лютого 2023 року у справі № 389/3653/21 (провадження № 61-9552св22) за заявою ОСОБА_1 про направлення справи за встановленою юрисдикцією задоволено, а справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про скасування рішення та зобов`язання поновити на квартирному обліку направлено до Кіровоградського окружного адміністративного суду (а.с.165-166).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2023 року відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (а.с.169-170).

Представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому серед іншого просить суд постановити ухвали про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. В обґрунтування заяви посилається на те, що зазначена категорія справ має значний суспільний резонанс та потребує детального розгляду та аналізу проблеми, яка є актуальною на сьогоднішній день. Крім того, перед військовою частиною вищим командуванням ставиться завдання щодо вжиття всіх максимальних заходів для прийняття рішень на користь Міністерства оборони України, а тому, як наслідок недопущення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з того, що статтею 12 визначені форми адміністративного судочинства.

Адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266 1 цього Кодексу.

Таким чином, наведеною нормою встановлено вичерпний перелік категорій справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження, до яких не відноситься дана справа.

Згідно ч.5 ст.12 КАС України умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до частин 1-3 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Так, суд зазначає, що заперечуючи проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження сторона повинна навести обґрунтування необхідності саме у цієї сторони доводити свою позицію у загальному позовному провадженні, а не визначати потреби суду, оскільки ці обставини враховуються суддею під час відкриття провадження у справі. При цьому будь-яких додаткових доказів по справі, відповідачем не надано.

Враховуючи викладене, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, суд дійшов висновку, що заява відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження не підлягає задоволенню. До того ж, відповідачем не наведено належних обґрунтувань складності справи та необхідності й доцільності розгляду даної справи в порядку загального позовного провадження.

Окрім того, суд зауважує, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 р. у справі Ахеn v. Germany, рішення від 25.04.2002 р. Varela Assalino contre le Portugal). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСІІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Судом створено учасникам справи належні умови для ознайомлення з рухом справи №389/3653/21 шляхом надсилання процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України. До того ж, бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які можуть бути висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Керуючись ст.ст.12, 243, 248, 256, 257, 262 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:
В задоволенні заяви представника відповідача про проведення розгляду справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

Копію ухвали невідкладно надіслати сторонам у справі.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.256 КАС України та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського
окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА