Справа № 120/4091/23
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2023-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

17 квітня 2023 р. Справа № 120/4091/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності та дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:
11.04.2023 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка подана його представником - адвокатом Щавінським К.С., до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності та дій протиправними, зобов`язання вчинити дії.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

І. Відповідно до вимог пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У своїй позовній заяві позивач зазначає, що в період часу з 01.01.2016 по 17.06.2021 він проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_1 , якою неналежним чином здійснено обрахунок індексації його грошового забезпечення в спірний період.

Втім, до позовної заяви позивач надає копію наказу командира військової частини НОМЕР_2 (по стройовій частині) № 97 від 17.06.2021 про його звільнення з займаної посади та виключення зі списків особового складу військової частини НОМЕР_2 .

Отже, із цього слідує, що позивач проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_2 , однак в якості відповідача позивачем визначено іншу військову частину НОМЕР_1 . Відомостей про відношення позивача до військової частини НОМЕР_1 у спірний період позовна заява не містить.

Таким чином позивачу слід уточнити свої позовні вимоги чи надати суду відомості про те, яке відношення військова частина НОМЕР_1 , до якої пред`явлено позов, має до військової служби позивача в військовій частина НОМЕР_2 в спірний період.

ІІ. Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Водночас в силу положень ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 233 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України) у редакції, що була чинною до 19.07.2022, в разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Тобто до 19.07.2022 строк звернення до суду з позовом про стягнення належної працівникові заробітної плати та інших пов`язаних з нею компенсаційних виплат не був обмежений будь-якими строками.

Втім, 19.07.2022 набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" від 1 липня 2022 року № 2352-ІХ, яким внесені зміни до законодавства про працю.

Серед іншого вказаним законом частини перша та друга статті 233 КЗпП України викладені у такій редакції:

- працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті;

- із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Отже, зазначені зміни також стосуються строку звернення до суду з позовом про стягнення заробітної плати у разі звільнення працівника, тобто сум, що належать працівникові у разі його звільнення з роботи, а також інших пов`язаних з цим компенсаційних виплат.

Так, судом встановлено, що наказом Командувача Повітряних Сил Збройних Сил України ( по особовому складу) №317 від 28.05.2021 позивача звільнено з військової служби у запас за п.п. "б" (за станом здоров`я) п. 2 ч. 5 статті 26 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" та наказом командира військової частини НОМЕР_2 (по стройовій частині) №97 від 17.06.2021 виключено зі списків особового складу та всіх видів забезпечення з 17.06.2021.

Однак позивач вказує, що в період з 01.01.2016 по 28.02.2018 відповідач не провів йому виплату індексації грошового забезпечення. А в період з 01.03.2018 по 17.06.2021 здійснив нарахування та виплату індексації грошового забезпечення без врахування вимог абзаців 4, 5, 6 п. 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2023 №1078.

Водночас, суд зазначає, що з часу виключення позивача зі списків особового складу та всіх видів забезпечення військової частини, позивач був обізнаний про неналежні виплати йому індексації грошового забезпечення.

В той же час з даною позовною заявою позивач звернувся до суду лише 11 квітня 2023 року, тобто з пропущенням строку звернення до адміністративного суду.

При цьому суд враховує, що оскільки спірні правовідносини між сторонами виникли до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" № 2352-IX від 01.07.2022, а тому перебіг строку позовної давності у даному випадку слід обчислювати з дати вступу такого закону у силу (з 20.07.2022) та установлення нового порядку регулювання питання щодо строків звернення до суду за вирішенням трудового спору.

Таким чином, очевидним є недотримання позивачем встановленого законом тримісячного строку звернення до адміністративного суду з відповідними позовними вимогами, який закінчився 20.10.2022.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У свою чергу в матеріалах позовної заяви відсутня заява позивача про поновлення такого строку із зазначенням причин поважності його пропуску.

Варто наголосити, що при наявності об`єктивної неможливості вчасного звернення до суду із відповідним позовом, саме на позивача покладається процесуальний обов`язок навести переконливі доводи щодо існування певних обставин, які слугували перешкодою для вчасного звернення до суду із наданням належних, достатніх і достовірних доказів на підтвердження своїх доводів.

Як зазначено у частині 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, в порядку усунення даного недоліку позовної заяви позивачу необхідно надати суду заяву про поновлення строку звернення до суду разом із доказами, які, на його думку, вказують на поважність причин пропуску такого строку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 160, 161, 169, 256, 293 КАС України, -

УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності та дій протиправними, зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу 10-ти денний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію даної ухвали направити позивачу (представнику позивача).

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович