Справа № 560/1976/23
Суддя: Шевчук О.П.
Дата ухвалення: 2023-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/1976/23
РІШЕННЯ

іменем України

17 квітня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Шевчука О.П. розглянувши адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ШАЙН ХАУЗХОЛД» до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Хмельницької митниці в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів від 10 серпня 2022 року за №UA400000/2022/000052/2 щодо збільшення митної вартості товарів, імпортованих товариством з обмеженою відповідальністю "ШАЙН ХАУЗХОЛД" (код за ЄДР 40636431).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що за результатами опрацювання поданої позивачем вантажної митної декларації, №UA400040/2022/026640, відповідач відмовив ТОВ «ШАЙН ХАУЗХОЛД» у митному оформленні імпортованих товарів за ціною договору та прийняв, відповідно, рішення Хмельницької митниці №UA400000/2022/000052/2 від 10.08.2022 року про коригування митної вартості товарів в бік збільшення по поданій вантажній митній декларації за резервним методом визначення митної вартості товарів (відповідно до ст. 64 Митного кодексу України), а саме: - митну вартість товару «фольга алюмінієва, без основи, катана, без подальшого оброблення, сплав 8011/О, у рулонах масою більше 10 кг, з внутрішнім діаметром 76,2 мм, зовнішнім діаметром 400 мм, відхилення по товщині +/-5%, відхилення по ширині +/-1 мм, на металевій гільзі обмотана плівкою, у ящиках підвішених на металеві штанги, застосовується для приготування харчових продуктів: aluminium foil Alloy/Temper: 8011/О, 8 mic*280/ фольга алюмінієва, сплав 8011/О, 8мкм*280мм, кількістю - 3,998 т.; aluminium foil Alloy/Temper: 8011/О, 8,5 mic*280/ фольга алюмінієва, сплав 8011/О, 8,5мкм*280мм, кількістю - 12,059 т.; aluminium foil Alloy/Temper: 8011/О, 8,5 mic*440/ фольга алюмінієва, сплав 8011/О, 8,5мкм*440мм, кількістю - 2,902 т.; aluminium foil Alloy/Temper: 8011/О, 11 mic*280/ фольга алюмінієва, сплав 8011/О, 11 мкм*280мм, кількістю - 1,485 т.; aluminium foil Alloy/Temper: 8011/О, 14 mic*280/ фольга алюмінієва, сплав 8011/О, 14мкм*280мм, кількістю - 1,935 т., виробник YONGKANG TOOT INDUSTRY AND TRADE CO., LIMITED» збільшено з 47 642,89 дол. США до 99 020,36 дол. США, що призвело до збільшення податку на додану вартість до оплати на 354 677,29 грн.

Позивач, не погодився з такими рішеннями відповідача про коригування (збільшення) митної вартості товарів, а тому звернувся до суду з цим позовом.

Ухвалою Хмельницький окружний адміністративний суд відкрив провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідачем подано відзив на позов, у якому останній зазначив, що митний орган діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений Митним кодексом України та чинним законодавством України, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог. Зазначає, що у митній декларації № UA400040/2022/026640 митну вартість задекларованої партії товарів було визначено декларантом за першим (основним) методом визначення митної вартості відповідно до статті 58 МКУ.

Під час перевірки правильності визначення митної вартості товару за МД від 10.08.20022 №UА400040/2022/026640 у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо "дійсної вартості" товару та у правильності визначення митної вартості товару "Фольга алюмінієва". Причиною слугувало те, що рівень митної вартості товару, задекларованого позивачем, був значно нижчий від рівня митної вартості подібних товарів за тим же кодом згідно з УКТ ЗЕД - (Фольга алюмінієва, без основи, катана), з тієї ж країни походження - Китай, митне оформлення яких здійснювалось іншими митницями, а саме заявлений рівень митної вартості за МД від 10.08.20022 №UA400040/2022/026640 складав 2.26 дол. США/кг. тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, оформлених іншими митними органами складав 4.42 дол.США/кг.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи належні та допустимі докази у їх взаємозв`язку та сукупності суд дійшов наступних висновків.

Суд встановив, що між позивачем, ТОВ "ШАЙН ХАУЗХОЛД" (Покупцем за договором), та підприємством "Yongkang Toot Industry and Trade Co., Limited" Китай (Продавцем за договором), укладено зовнішньоекономічний контракт №KD210802 від 02 серпня 2021 року на постачання Товарів (сировини, товарів народного споживання, обладнання та запасних частин до нього) на митну територію України на умовах CFR порт Одеса згідно Міжнародним правилам "ІНКОТЕРМС" 2010 року (п. 3.1 контракту).

На виконання вищезазначеного контракту позивачем, ТОВ "ШАЙН ХАУЗХОЛД", згідно до проформи інвойсу №ВН211105 від 05.11.2022 року та інвойсу №ВН220111 від 11.01.2022 року до вищезазначеного контракту, було імпортовано на митну територію України товари, а саме: готові вироби побутового призначення - фольгу алюмінієву в асортименті. З метою проходження митного оформлення (очищення) імпортованих товарів, позивачем, ТОВ "ШАЙН ХАУЗХОЛД", було подано до Хмельницької митниці електронну вантажну митну декларацію №UA400040/2022/026640 (після відмови митниці у митному оформленні товарів за ціною договору - ВМД №UA400040/2022/026848 від 11.08.2022 року, подана зі сплатою різниці митних платежів), якою позивачем задекларовано за основним методом визначення вартості товарів (п. 1 ч. 1 ст. 57 Митного Кодексу України), тобто за ціною договору, імпортовані товари, а саме - фольга алюмінієва, без основи, катана, без подальшого оброблення, сплав 8011/О, у рулонах масою більше 10 кг, з внутрішнім діаметром 76,2 мм, зовнішнім діаметром 400 мм, відхилення по товщині +/-5%, відхилення по ширині +/-1 мм, на металевій гільзі обмотана плівкою, у ящиках підвішених на металеві штанги, застосовується для приготування харчових продуктів: aluminium foil Alloy/Temper: 8011/О, 8 mic*280/ фольга алюмінієва, сплав 8011/О, 8мкм*280мм, кількістю - 3,998 т.; aluminium foil Alloy/Temper: 8011/О, 8,5 mic*280/ фольга алюмінієва, сплав 8011/О, 8,5мкм*280мм, кількістю - 12,059 т.; aluminium foil Alloy/Temper: 8011/О, 8,5 mic*440/ фольга алюмінієва, сплав 8011/О, 8,5мкм*440мм, кількістю - 2,902 т.; aluminium foil Alloy/Temper: 8011/О, 11 mic*280/ фольга алюмінієва, сплав 8011/О, 11 мкм*280мм, кількістю - 1,485 т.; aluminium foil Alloy/Temper: 8011/О, 14 mic*280/ фольга алюмінієва, сплав 8011/О, 14мкм*280мм, кількістю - 1,935 т., виробник YONGKANG TOOT INDUSTRY AND TRADE CO., LIMITED за договірною вартістю 47 642,89 дол. США (1 742 233,79 грн. по курсу 36,5686 грн. за 1 дол. США з доданням до митної вартості витрат на доставку товару з Польщі до митної території України в сумі 105 415,77 грн., а разом 1847649,56 грн.);

Позивач зазначає, що разом із зазначеними вантажними митними деклараціями, позивачем через свого представника було надано весь перелік документів, перелічений в ст. 53 Митного кодексу України, які підтверджують заявлену митну вартість, а саме: зовнішньоекономічний контракт №KD210802 від 02 серпня 2021 року, проформу інвойс, комерційний інвойс, специфікацію, пакувальний лист, коносамент, товарно транспортні накладні, рахунок експедитора з транспортних витрат тощо.

Однак, за результатами перевірки митної декларації №UA400040/2022/026640, та документів, що підтверджують визначену митну вартість товару митним органом було відмовлено в митному оформленні товару та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2022/000643, а також було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2022/000052/2 від 10.08.2022, відповідно до якого митну вартість Товару було збільшено.

Позивач вважаючи оскаржувані рішення протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наведене нижче.

Згідно ч.2 ст.1 Митного кодексу України (далі - МК України) відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Відповідно до статті 49 МК України визначено, що митна вартість товарів які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно частин 4 та 5 статті 58 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно частини 1 та 2 статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з ч. 5 ст. 54 МК України визначено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна позиція неодноразово викладалась Верховним Судом у постановах, зокрема, від 13.09.2019 у справі №815/6780/15, від 06.09.2019 у справі №803/1212/14 та ін.

Міжнародні правила митної оцінки товарів визначені в багатосторонній Угоді про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року, до якої приєдналася Україна.

Згідно Генеральної угоди про тарифи й торгівлю первинною основою для митної вартості за цією Угодою є "контрактна вартість", визначена в статті 1. Статтю 1 необхідно розглядати разом зі статтею 8, яка передбачає, inter alia, коригування ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті у випадках, коли певні конкретні елементи, які вважаються такими, що формують частину вартості для митних цілей, припадають на покупця, але не включені до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за імпортовані товари.

У митній декларації № UA400040/2022/026640 позивачем митну вартість задекларованої партії товарів було визначено декларантом за першим (основним) методом визначення митної вартості відповідно до статті 58 МКУ.

Враховуючи застосування основного методу визначення митної вартості відповідно до частини 4 статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України - є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Відповідно до частини 10 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, серед інших: 1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; 5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту , порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 7) витрати на страхування цих товарів. Розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню (частина 9 статті 58 МКУ).

Суд звертає увагу, що під час митного оформлення митної декларації від 10.08.2022 № UА400040/2022/026640 відповідач виконував визначену національними та міжнародними правовими нормами функцію щодо контролю правильності визначення декларантом митної вартості товару із урахуванням статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, відповідно до якої оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна базуватись на "дійсній вартості" ввезеного товару, під якою необхідно розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції.

Як було зазначено вище, що частиною першою статті 53 МК України визначено, що декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, встановлений у частині 2 статті 53 МК України.

Митним кодексом України встановлено обов`язок декларанта або уповноваженої ним особи, які заявляють митну вартість товару, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

За результатами роботи з аналізу, виявлення та оцінки ризиків посадова особа здійснює заходи, передбачені статтею 54 МК України.

Відповідно до статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна базуватись на дійсній вартості ввезеного товару, який обкладається податками, чи аналогічного товару, і не повинна базуватись на вартості товару вітчизняного походження або на довільних чи фіктивних оцінках.

Згідно з частиною 4 статті 337 МК України, контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Єдиний підхід до здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками встановлено Порядком здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 21 серпня 2015 р. за № 1021/27466, із змінами (далі - Порядок №684).

За результатами оцінки ризику у конкретному випадку переміщення товарів та транспортних засобів через митний кордон України, в тому числі за результатами контролю із застосуванням системи управління ризиками, що здійснюється відповідно до статті 337 МК України, митні органи обирають форми та обсяг митного контролю. При цьому формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування інструментів з управління ризиками.

Суд встановив, що за митною декларацією від 10.08.2022 № UА400040/2022/026640 посадовою особою Митниці, яка здійснювала митне оформлення вказаної митної декларації, виконуючи митну процедуру "контроль із застосуванням системи управління ризиками", було з`ясовано, що автоматизованою системою аналізу та управління ризиками (далі - АСАУР) згенеровано форми митного контролю 101-1, 103-1, 105-1, 106-2 та 107-3 (витяг з АСМО "Інспектор" додається), в тому числі за напрямком контролю правильності визначення вартості: - 105-2 "Контроль правильності визначення митної вартості товарів", - 106-2 "Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів".

Відповідно до частини 4 статті 320 МК України, форми та обсяги митного контролю, визначені відповідно до пункту 2 частини першої цієї статті, є обов`язковими для виконання посадовими особами митних органів. Прийняття цими посадовими особами рішення щодо нездійснення митного контролю у зазначених формах та обсягах не допускається.

Перевірка документів та відомостей здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені МК (частина 1 статті 337 МК України).

Суд зазначає, що під час перевірки правильності визначення митної вартості товару за МД від 10.08.20022 №UА400040/2022/026640 у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо "дійсної вартості" товару та у правильності визначення митної вартості товару "Фольга алюмінієва".

Причиною слугувало те, що рівень митної вартості товару, задекларованого позивачем, був значно нижчий від рівня митної вартості подібних товарів за тим же кодом згідно з УКТ ЗЕД - (Фольга алюмінієва, без основи, катана), з тієї ж країни походження - Китай, митне оформлення яких здійснювалось іншими митницями, а саме заявлений рівень митної вартості за МД від 10.08.20022 №UA400040/2022/026640 складав 2.26 дол.США/кг. тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, оформлених іншими митними органами складав 4.42 дол.США/кг, що підтверджується витягами, які містяться в матеріалах справи.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, тому значно нижчий заявлений у МД рівень митної вартості може додатково свідчити про невключення до митної вартості усіх складових митної вартості товарів, визначених частиною 10 статті 58 МК України.

Відповідач надіслав декларанту повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості. При електронному декларуванні посадова особа за допомогою автоматизованої системи митного оформлення створює та надсилає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів відповідно до частин третьої та/або четвертої статті 53 МК України для підтвердження митної вартості товарів із складанням їх переліку.

В надісланому повідомленні від 10.08.2022 декларанту було запропоновано для підтвердження митної вартості надати: 1) якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) за наявності інші платіжні та / або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації товару; 3) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів: 4) якщо здійснювалось страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Позивач, надав відповідь на повідомлення до якої додав копію платіжного доручення в іноземній валюті від 05.11.2021 №5 та копію рахунка-проформи від 05.11.2021 № ВН211105.

Відповідачем, за результатами опрацювання поданих документів виявлено розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а саме: - згідно з пунктом 6 зовнішньоекономічного контракту від 02.08.2021 № KD210802, укладеного між Позивачем та YONGKANG TOOT INDUSTRY AND TRADE CO., LIMITED (Китай), Одержувачу товару (TOB "ШАЙН ХАУЗХОЛД") надається рахунок-фактура, який в свою чергу до митного оформлення не був наданий, у зв`язку з цим документ з кодом 0380 у графі 44 МД відсутній. В той же час декларантом до митного оформлення надано рахунок-проформу, про що свідчить напис на документі від 11.01.2022 №BH220111 "Proforma Invoice".

Частиною 2 статті 53 МК України визначено, що для підтвердження митної вартості товарів, серед інших, надається рахунок-фактура або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу). Оскільки товар є об`єктом купівлі-продажу, керуючись нормами статті 53 МК України та положеннями вищезазначеного зовнішньоекономічного контракту, до митного оформлення повинен був надаватись саме рахунок-фактура; - відповідно до поданих до митного оформлення документів, а саме: зовнішньоекономічного контракту від 02.08.2021 № KD210802, рахунку-проформи від 11.01.2022 № BH220111 умови поставки товару згідно з Інкотермс-2010 визначені як CFR Одеса. В той же час фактична поставка відбулась до порту м. Гданськ (Польща). При цьому жодних комерційних документів, які б підтверджували факт зміни умов поставки товару "фольга алюмінієва", що був відправлений YONGKANG TOOT INDUSTRY AND TRADE CO., LIMITED на користь позивача, до митного органу подано не було.

Оглядом матеріалів справи суд вказує, що останні не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, зокрема відсутні відомості про особу, що сплачувала транспортні витрати з Китаю до м. Гданськ (Польща) у зв`язку зі зміною умов поставки.

Згідно з пунктом 4.2 зовнішньоекономічного контракту від 02.08.2021 № KD210802, ціни, вказані в даному контракті, включають в себе вартість упаковки, маркування, а також доставку на умовах поставки CFR Одеса, однак позивачем не надано жодних документів, які б підтверджували включення до ціни товару вартості його транспортування до порту Гданськ або відповідного коригування ціни у зв`язку зі змінами умов поставки, до митного оформлення.

Згідно з CMR від 05.08.2022 №№ 5822/1, 5822/2 товар відправлявся автомобільним транспортом з м.Хельм, однак декларантом до митного органу не надавались відомості про перевезення товару з м.Гданськ до м.Хельм, а саме про спосіб транспортування та відповідно понесені витрати.

Суд звертає увагу, що подані рахунок-фактура від 04.08.2022 № 470, виставлений за транспортно-експедиційне обслуговування, та платіжний документ від 05.08.2022 № 423 про оплату вказаних послуг не засвідчені підписами уповноважених осіб (на рахунку-фактурі відсутній відтиск печатки), а тому вказані документи не можуть бути прийняті митним органом як документальне підтвердження вищезазначених витрат.

Належним підтвердженням суми оплати за транспортування товару у разі залучення сторонніх організацій є рахунки таких фактичних перевізників. Отже, у спірному випадку залишається непідтвердженою така складова митної вартості, як транспортні витрати.

З урахуванням відсутності достовірних відомостей щодо числових значень таких складових, митний орган не мав можливості визнати заявлену декларантом митну вартість, оскільки розрахунки можуть здійснюватися лише на основі достовірних та об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню, як визначено частиною 9 статті 58 МК України. Тому, метод визначення митної вартості за ціною контракту не міг бути застосований.

Аналогічний правовий висновок, зроблений у постанові Верховного Суду від 22 грудня 2020 року у справі №810/2463/17, адміністративне провадження № К/9901/42652/18.

Суд також звертає увагу, що позивач, з метою підтвердження митної вартості товарів, додатково було надано банківський платіжний документ (копію платіжного доручення в іноземній валюті від 05.11.2021 № 5), який не стосується даної партії товару, оскільки містить відмінні від заявленого митному органу реквізити рахунків, за які здійснено оплату (графа 70 "Призначення платежу" платіжного доручення).

Враховуючи наведене вище, надані документи не містили необхідних відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, визначених частиною 10 статті 58 МК України.

Оскільки документи, подані на виконання частини 2 статті 53 МК України, не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, а також були наявні певні розбіжності, відповідно до ч.3 статті 53 МК України для підтвердження числового значення митної вартості товарів декларанта було зобов`язано протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) копію митної декларації країни відправлення; 4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Декларант, листом від 10.08.2022 повідомив відповідача про неможливість подання інших додаткових документів.

Відповідно до ст.55 МК України, за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування.

Згідно частини 2 статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до частини 6 ст.54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, шо підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо піни, шо була Фактично сплачена або підлягає сплаті за ні товари: 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу: 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Враховуючи те, що декларантом не було усунуто вищезазначені розбіжності додатково наданими документами, не підтверджено включення окремих складових митної вартості товарів, відповідно до положень частини 6 статті 54 МК України, Хмельницькою митницею правомірно було винесено рішення про коригування митної вартості від 10.08.2022 №UА400000/2022/000052/2.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч.3 ст.58 МК України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу. Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Суд зазначає, що в рішенні про коригування митної вартості від 10.08.2022 №UA400000/2022/000052/2 міститься вся необхідна та законодавчо визначена інформація, зокрема щодо: проведеного коригування митної вартості товарів (графа 30 "Коригування" (у графі зазначено визначена митним органом у валюті рахунка-фактури (інвойсу) - доларах США за одиницю Товару (тобто за 1 кг, що, відповідно не потребує жодного коригування на партію товару); - у графі 31 "Код методу визначення вартості митного органу" - зазначено порядковий номер методу визначення митної вартості, що був застосований митним органом при визначенні митної вартості товару, а саме 2 - метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; - в графі 33 - обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості.

Оскільки позивачем не спростовано сумнівів митного органу у правильному визначенні митної вартості товару декларантом, суд вважає, що позивачу правомірно було відмовлено у митному оформленні товару за заявленою ним митною вартістю відповідно до вимог митного законодавства.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 15.05.2018 у справі №809/1260/17.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зазначає, що довідка про транспортні витрати від 05.08.2022 №0508/12, на яку посилається позивач у позовній заяві, до митного оформлення не подавалась, про що свідчить відсутність реквізитів даного документа у графі 44 митної декларації.

Оскільки, інформація щодо документального підтвердження витрат на транспортування з міста Гданськ до митного кордону України під час митного оформлення не відповідає дійсності, а отже відповідач правомірно визначив митну вартість товарів не за ціною договору як основним методом, а із застосуванням резервного методу, який застосовано з врахуванням поданих документів доданих до митної декларації. Враховуючи наведене суд вважає, що оскаржуване рішення є правомірним та таким, що прийняте на підставі норм Митного кодексу України з врахуванням наявних в матеріалах справи доказів, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що відповідач діяв в межах наданих йому повноважень та у спосіб, що передбачені законами України, протиправності у його діях підчас прийняття спірного рішення судом не встановлено.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09 грудня 1994 року, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

Оскільки в межах даної адміністративної справи основні (суттєві) аргументи позовної заяви є необґрунтованими, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «ШАЙН ХАУЗХОЛД» до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:Товариство з обмеженою відповідальністю «ШАЙН ХАУЗХОЛД» (вул. Цвєтаєва генерала, буд. 3/5а,Одеса,Одеська область,65000 , ідентифікаційний номер - 40636431)
Відповідач:Хмельницька митниця (вул. Пілотська, 2,Хмельницький,Хмельницька область,29000 , код ЄДРПОУ - 43997560)

Головуючий суддя О.П. Шевчук