Справа № 320/4336/23
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2023-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 квітня 2023 року м. Київ Справа № 320/4336/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., розглянувши у письмовому провадженні отримане клопотання від позивача про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Служби безпеки України про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Служби безпеки України , у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Служби безпеки України щодо не встановлення ОСОБА_1 з 01 березня 2022 року надбавки за особливості проходження служби, передбаченої розділом ІІІ Інструкції про грошове забезпечення та виплати компенсаційного характеру військовослужбовцям Служби безпеки України, затверджена наказом Центрального управління СБУ №515/ДСК від 10 квітня 2018 року;

- зобов`язати Службу безпеки України встановити з 01 березня 2022 року ОСОБА_1 надбавку за особливості проходження служби та виплатити різницю не отриманого грошового забезпечення за період з 01 березня 2022 року;

- зобов`язати Службу безпеки України здійснити перерахунок та виплату належної ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги при звільненні, з урахуванням встановленої надбавки за особливості проходження служби з 01 березня 2022 року;

- зобов`язати Службу безпеки України виготовити та направити до Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві новий грошовий атестат та додаток до грошового атестату щодо додаткових видів грошового забезпечення за 24 календарних місяці перед звільненням, з урахуванням встановлення з 01 березня 2022 року надбавки за особливості проходження служби.

28.02.2023, ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження в адміністративній справі, ухвалено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Також, вказаною ухвалою суду відповідно до ст.ст. 77, 80 КАС України витребувано від відповідача належним чином завірені додаткові докази по справі.

Ухвала суду від 28.02.2023 надіслана сторонам належним чином.

06.04.2023 до суду надійшов відзив від відповідача із проханням відмовити в задоволенні позову.

11.04.2023 судом отримано від позивача ОСОБА_1 відповідь на відзив відповідача, в якому просить суд задовольнити позовні вимоги.

Також, позивачем додано клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.

В обґрунтування клопотання позивач застосовує положення ч. 5 ст. 262 КАС України та вказує на важливе значення даної справи для позивача, спірні правовідносини вимагають повного та всебічного встановлення обставин справи, ОСОБА_1 має бажання надати додаткові пояснення по суті спору та додаткові докази по справі.

Вирішуючи отримане клопотання від позивача, суд зазначає наступне.

Суд зазначає, що згідно з ч.ч. 1-2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом (ч. 5 ст. 12 КАС України).

Відповідно до ч. 6 ст. 12 КАС України вбачається, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, зокрема, щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Відповідно до ч. 9 ст. 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Отже визначення форми адміністративного судочинства, за правилами якого буде розглядатися справа, є обов`язковою умовою процесуального законодавства.

За ч. 1 та ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності та за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно із ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 257 КАС України вбачається, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені статтею 262 КАС України.

Відповідно до частини п`ятої вказаної статті, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

До позовної заяви позивачем не було подано клопотання із проханням розглядати справу у судовому засіданні із викликом сторін.

Згідно ч. 6 ст. 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч. 7 ст. 262 КАС України).

Враховуючи вище зазначене, суд вказує на те, що вказана справа є справою незначної складності враховуючи положення ч. 6 ст. 12 КАС України, за якими правилами позовного провадження слід вирішувати справу, судом визначено в ухвалі про відкриття провадження у справі від 28.02.2023, позивачем не було подано клопотання до позову про розгляд справи у судовому засіданні із відповідним обґрунтуванням такого.

Суд зауважує, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні із викликом сторін має бути належним чином обґрунтоване.

Враховуючи обґрунтування, вказані позивачем у поданому клопотанні, суд враховує позицію Верховного Суду викладену в ухвалі від 05 квітня 2021 року по справа № 420/8512/20 та зазначає щодо "виняткового значення" справи для позивача, то в даному випадку оцінка судом такої "винятковості" може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має для нього виняткове значення. Винятковість значення справи для учасника справи можна оцінити тільки з урахуванням особистої оцінки справи таким учасником.

Відтак, особа має обґрунтувати наявність відповідних обставин такої "винятковості" та позивач жодних обґрунтувань у своєму клопотанні не наводить, окрім як з такого вбачається відповідне суб`єктивне відношення до спірних правовідносин, які виникли із відповідачем та вирішуються наразі в судовому порядку.

Суд також зазначає, що за правилами процесуального законодавства позивач має право подавати до суду відповідь на відзив, заяви, клопотання та заперечення. Пояснення надаються третіми особами щодо позову або відзиву. Подавати додаткові докази по справі позивач має право відповідно до процесуального законодавства до розгляду справи по суті, що розпочинається через тридцять днів після відкриття провадження у справі (ст. 79, ч. 2, ч. 3 ст. 262 КАС України).

Суд також зазначає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі є незначної складності та не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Також суд зазначає, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України).

За ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні та жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили (ч. 1 та ч. 2 ст. 90 КАС України).

Відтак, доводи позивача у поданому до суду клопотанні, є необґрунтованими оскільки таке визначення винятковості надається судом окремо по кожному випадку, подання заперечень та додаткових доказів, клопотань та заяв визначено процесуальним законодавством, з урахуванням обставин по справі, виходячи з предмету спору, сторін по справі, предмет спору такої не містить обґрунтованих фактичних передумов для віднесення справи до категорії винятково значимих, проходження служби та наслідки звільнення зі служби не відносить вказану справу до такої, що має за собою винятковість, остання є такою лише для однієї із сторін, що не може мати наслідком призначення справи незначної складності в судове засідання з викликом сторін.

Розглянувши вказане клопотання позивача, матеріали адміністративної справи, оцінивши предмет позову та суб`єктний склад учасників, враховуючи положення ч. 6 ст. 262 КАС України, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), тому в задоволенні останньої, суд відмовляє.

Процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал (ч. 2 ст. 242 КАС України).

Керуючись статтями 12, 257, 262, 242, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін - відмовити.

Ухвалу надіслати сторонам по справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Войтович І.І.