Справа № 360/352/23
Суддя: С.В. Кисіль
Дата ухвалення: 2023-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 квітня 2023 року м. ДніпроСправа № 360/352/23

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисіль С. В., перевіривши матеріали позовної заяви Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про стягнення вартості предметів однострою особистого користування,

ВСТАНОВИВ:

13 квітня 2023 року до Луганського окружного адміністративного суду поштовим зв`язком надійшла позовна заява Департаменту патрульної поліції (далі позивач) до ОСОБА_1 (далі відповідач), в якій позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, у розмірі 4396,23 грн.

Згідно з пунктами 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху на таких підставах.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У позовній заяві представником позивача заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, в обґрунтування якого представник позивача зазначив, що відповідно до частини другої статі 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк. Наказом Департаменту патрульної поліції від 16 березня 2022 року № 625о/с відповідача звільнено зі служби в поліції, відтак, на думку представника позивача, починаючи з 16 березня 2022 року у позивача виникли обставини для звернення до суду, у тримісячний строк, встановлений частиною другою статті 122 КАС України, а саме з позовом про відшкодування вартості предметів однострою, строк експлуатації яких не закінчився. При цьому тримісячний строк звернення до суду у позивача закінчився 16 червня 2022 року.

Представник позивача зазначив, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та проведенням на території України воєнних дій, на території України з 24 лютого 2022 року запроваджено воєнний стан, що обмежило можливості позивача вчасно звернутись до суду з позовною заявою.

Представник позивача зазначив, що органи й підрозділи, що входять до системи Національної поліції України, у тому числі й Департамент патрульної поліції, беруть участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану, а також у виконанні завдань територіальної оборони. Особливості організації діяльності органів Національної поліції в умовах воєнного стану залежать насамперед від стану оперативної обстановки, що має місце на визначеній території. З урахуванням оперативної обстановки функціональні можливості Департаменту патрульної поліції, а саме щодо звернення до суду із позовною заявою були обмежені.

Весь особовий склад з моменту введення посиленого варіанту несення служби залучався до посиленої охорони адміністративних будівель, супроводження критично важливих вантажів, охорони громадського порядку в посиленому варіанті, що фізично ускладнювало здійснення діяльності претензійно-позовної роботи за функціональними обов`язками начальника відділу правового забезпечення Управління.

Згідно з дорученням керівництва Національної поліції України від 19 січня 2022 року № 635/04/41-2022 Департаментом патрульної поліції було утворено координаційну групу для евакуації особових справ поліцейських Департаменту патрульної поліції.

Представник позивача зазначає, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та проведенням на території України воєнних дій, відповідно до вимог Порядку забезпечення евакуації, зберігання та знищення документів в умовах особливого періоду, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 17 жовтня 2019 року № 3194/5 особову справу відповідача та інші службові документи що стосуються предмету позову було евакуйовано за межі Луганської області.

Вказане унеможливило звернення з вказаним позовом до суду в межах строку, визначеного статтею 122 КАС України, просив поновити пропущений строк для подання даної позовної заяви.

Щодо заявленого представником позивача клопотання про поновлення строку звернення до суду з цим позовом суд зазначає наступне.

Статтею 122 КАС України визначені строки звернення до адміністративного суду.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частинами першою, другою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини третьої статі 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до пункту 17 статті 4 КАС України публічна служба діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Отже, служба в Національній поліції є публічною службою.

У цій справі спірні правовідносини виникли у зв`язку зі звільненням відповідача з публічної служби та виникненням у нього, на переконання позивача, зобов`язання щодо відшкодування видних йому під час служби предметів однострою, строк експлуатації яких не закінчився.

Суд зауважує, що спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема й питання відповідальності за невідшкодування вартості предметів однострою, навіть якщо подання відповідного позову про їх відшкодування відбувається після її звільнення з публічної служби, а тому до таких спорів підлягають застосуванню приписи частини п`ятої статті 122 КАС України.

Отже, у цьому випадку як до вимоги приватної особи, так і до вимоги суб`єкта владних повноважень підлягає застосуванню місячний строк звернення до суду, а тому суд вважає неприйнятним посилання Департаменту патрульної поліції на те, до спірних правовідносин має застосовуватися не місячний, а тримісячний строк звернення до суду, визначений у частині другій статті 122 КАС України.

Вказане узгоджується з правовим висновком, висловленим Верховним Судом у постанові від 17 вересня 2020 року у справі № 540/1862/19.

Щодо посилань представника позивача на запровадження Указом Президента України в Україні воєнного стану суд зазначає наступне.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/202 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

У подальшому, Законами України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, від 22 травня 2022 року № 2263-IX, від 15 серпня 2022 року № 2500-IX, від 16 листопада 2022 року № 2738-IX, від 07 лютого 2023 року № 2915-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» затверджено відповідні Укази Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022, від 17 травня 2022 року № 341/2022, від 12 серпня 2022 року № 573/2022, від 07 листопада 2022 року № 757/2022, від 06 лютого 2023 року № 58/2023, якими строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 годин 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 годин 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, з 05 годин 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, з 05 годин 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, з 05 годин 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Проте в позовній заяві не вказано обставин, що перешкоджали позивачу через запровадження в Україні воєнного стану своєчасно звернутись до суду в межах строку, встановленого законом.

Верховним Судом у постанові від 29 вересня 2022 року в справі № 500/1912/22 викладено правовий висновок, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки, у зв`язку із запровадженням такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Окрім того, посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло та обумовило пропуск строку.

Згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року № 75 місто Київ з 25 квітня 2022 року не належать до районів проведення воєнних (бойових) дій або районів, які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні).

Позивач як орган державної влади, повинен забезпечити здійснення своїх повноважень навіть в умовах воєнного стану. Департамент розташований у місті Києві, навколо якого активні бойові дії були припинені офіційно 25 квітня 2022 року, що давало йому об`єктивну можливість реалізувати своє право на звернення з позовом до суду раніше 06 квітня 2023 року (дата подання позову до поштового відділення, а фактичне надходження до суду 13 квітня 2023 року).

Крім того, клопотання про поновлення строку представник позивача обґрунтовує лише тим, що співробітники Департаменту патрульної поліції залучаються до спеціальних заходів, що унеможливлює вчасне вчинення процесуальних дій.

Однак представником позивача не надано суду доказів того, що всі працівники Департаменту патрульної поліції, зокрема й співробітники юридичного відділу залучались до певних спеціальних заходів, що унеможливило подання позовної заяви у строк, визначений процесуальним законом.

Суд зазначає, що підстави пропуску строку звернення до суду з позовною заявою можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання позовної заяви.

Отже, наведені представником позивача підстави пропуску строку звернення до суду, мають суб`єктивний характер та не позбавляли позивача можливості звернутись до суду з цим позовом у встановлені КАС України строки, а тому є неповажними.

З огляду на зазначене, клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду задоволенню не підлягає.

Відповідно до частин першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, згідно з частиною першою статті 123 КАС України позивач має право подати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші підстави для поновлення пропущеного строку.

Крім того, відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до пункту 10 розділу V Порядку забезпечення поліцейських одностроєм (у мирний час), затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12 вересня 2017 року № 772 (у редакції, чинні на момент виникнення спірних правовідносин) відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, здійснюється з урахуванням термінів його експлуатації та у випадку втрати, пошкодження та/або звільнення поліцейського зі служби, зокрема й за власним бажанням.

Керівник відповідного органу поліції не пізніше ніж за 5 робочих днів до звільнення поліцейського зі служби видає наказ про відшкодування особою вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився.

Поліцейському видається під розписку належно завірена копія наказу про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування.

Відрахування з грошового забезпечення поліцейського здійснюються виключно за його письмової згоди або в судовому порядку.

Судом установлено, що наказом від 16 березня 2022 року № 625о/с відповідача звільнено зі служби та визначено суму відшкодування вартості предметів однострою особистого користування у розмірі 4396,23 грн.

Разом з тим, до позовної заяви не надано доказів вручення відповідачу копії зазначеного наказу та обізнаності відповідача про необхідність відшкодування вартості предметів однострою особистого користування. Не надано рапорт відповідача про звільнення зі служби.

Також позивач не зазначає про наявність згоди або незгоди відповідача із відшкодуванням вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, не зазначає дату вручення відповідачу наказу про відшкодування такої вартості.

Пунктом 16 розділу VІІ Порядку № 772 для видачі однострою поліцейським на підставі облікових даних арматурних карток оформлюється в одному примірнику роздавальна відомість на предмети однострою. Роздавальна відомість на предмети однострою вважається виконаною, якщо згідно з нею здійснено видачу предметів однострою вказаним у ній поліцейським, повністю або частково відповідно до зазначеної кількості, її підписано всіма передбаченими посадовими особами, а дані про видачу внесено до арматурних карток поліцейських, яким було видано предмети однострою. Виконана роздавальна відомість на предмети однострою має бути передана до бухгалтерської служби органу (закладу, установи) поліції, ЗВО у строк не більше 30 днів з моменту здійснення в ній первинного запису про видачу предметів однострою поліцейським, але не пізніше останнього дня звітного місяця.

Отже, доказом отримання предметів однострою є саме роздавальна відомість про видачу однострою відповідачу з його особистим підписом. Вказана відомість до позову не додана, а арматурна картка не містить підпису відповідача.

Крім того, позивачем не надано копії паспорта громадянина України на ім`я відповідача та довідки про присвоєння реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

Для усунення вказаного недоліку позивачу необхідно надати зазначені документи.

Також суд звертає увагу на те, що зі змісту позовної заяви і доданих до неї документів вбачається, що наказом Департаменту патрульної поліції від 16 березня 2022 року № 625о/с рядового поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 2 роти № 5 батальйону управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції, з 16 березня 2022 року звільнено зі служби в поліції за пунктом 7 частини першої статті 77 (за власним бажанням) Закону України «Про Національну поліцію». Підстава: рапорт ОСОБА_2 від 16 березня 2022 року.

Однак у позовній заяві зазначено, що відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 16 березня 2022 року № 625о/с ОСОБА_1 , який займав посаду поліцейського взводу № 2 роти № 5 батальйону управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції, з 16 березня 2022 року звільнений зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) Закону України «Про Національну поліцію».

Тобто наявні розбіжності щодо підстав звільнення позивача зі служби в поліції, які позивачу необхідно виправити.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Департамента патрульної поліції про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Позовну заяву Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про стягнення вартості предметів однострою особистого користування залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 10-ти (десяти) календарних днів з дати отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» зі скріпленням електронним підписом учасника справи (його представника):

- позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України;

- заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням та документальним підтвердженням наявності інших поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом;

- належним чином завірених копій паспорта громадянина України на ім`я відповідача, довідки про присвоєння реєстраційного номеру облікової картки платника податків, рапорту про звільнення зі служби, докази вручення відповідачу витягу з наказу про звільнення, копію наказу про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування та докази ознайомлення з ним відповідача, копії роздавальних відомостей про видачу відповідачу предметів однострою, про стягнення вартості яких заявлено позов, з підписом позивача.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута позивачу та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяС.В. Кисіль