Справа № 320/1666/23
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2023-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 квітня 2023 року Справа № 320/1666/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., розглянувши в місті Києві у письмовому провадженні клопотання відповідача ГУ ДПС у м. Києві про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін по адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕРВІСНА КОМПАНІЯ "ШЕВРОН" до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкових служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "СЕРВІСНА КОМПАНІЯ "ШЕВРОН" із позовом до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкових служби у м. Києві, у якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкових служби у м. Києві від 03.11.2022:

№ 58761/37552383/2, № 58745/37552383/2, №58758/37552383/2, №58747/37552383/2, №58750/37552383/2, №58755/37552383/2, №59125/37552383/2, №58746/37552383/2, №58748/37552383/2, №58754/37552383/2, №58756/37552383/2, №58752/37552383/2, №58751/37552383/2, №58759/37552383/2, №58753/37552383/2, №58749/37552383/2, №58757/37552383/2, № 58760/37552383/2;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складені Товариством з обмеженою відповідальністю "СЕРВІСНА КОМПАНІЯ "ШЕВРОН" податкові накладні датою її фактичного подання:

№1 від 01.09.2022, № 24 від 02.09.2022, № 158 від 02.09.2022, №39 від 03.09.2022, №51 від 05.09.2022, №52 від 05.09.2022, №54 від 05.09.2022, №53 від 05.09.2022, № 67 від 06.09.2022, № 68 від 07.09.2022, № 99 від 09.09.2022, №100 від 09.09.2022, №101 від 10.09.2022, №105 від 11.09.2022, №116 від 12.09.2022, №117 від 13.09.2022, № 118 від 13.09.2022, № 157 від 15.09.2022.

02.02.2023, ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі та ухвалено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

14.04.2024 судом отримано відзив від відповідача ДПС України.

До суду надійшло клопотання від відповідача ГУ ДПС у м. Києві про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін (подано 14.04.2023).

Вирішуючи отримане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідач ГУ ДПС у м. Києві обґрунтовує клопотання про розгляд справи у судому засіданні з викликом сторін важливістю справи для контролюючого органу, вказана справа вимагає повного та всебічного встановлення обставин по справі, контролюючий орган має бажання надати пояснення по суті спору та додаткові докази.

Згідно з ч.ч. 1-2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом (ч. 5 ст. 12 КАС України).

Відповідно до ч. 6 ст. 12 КАС України вбачається, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, зокрема, інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 9 ст. 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Отже визначення форми адміністративного судочинства, за правилами якого буде розглядатися справа, є обов`язковою умовою процесуального законодавства.

За ч. 1 та ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності та за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно із ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 257 КАС України вбачається, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені статтею 262 КАС України.

Відповідно до частини п`ятої вказаної статті, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

Представником відповідача ГУ ДПС у м. Києві подано заяву згідно ч. 5 ст. 262 КАС України.

Суд зазначає, що згідно ч. 6 ст. 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч. 7 ст. 262 КАС України).

Враховуючи вище зазначене, суд вказує на те, що вказана справа є справою незначної складності враховуючи положення ч. 6 ст. 12 КАС України, за якими правилами позовного провадження слід вирішувати справу, судом визначено в ухвалі про відкриття провадження у справі від 02.02.2023.

Суд зауважує, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні із викликом сторін має бути належним чином обґрунтоване. Зазначення підстав представником відповідача щодо розгляду даної справи з викликом сторін у зв`язку із важливістю справи для контролюючого органу, бажанням надати пояснення по справі та додаткових доказів в судовому засіданні не є належним обґрунтуванням для призначення справи незначної складності в судове засідання з викликом сторін.

Представнику відповідача ГУ ДПС у м. Києві суд зазначає, що надати викладену правову позицію щодо предмету спору та додаткові докази останній має право відповідно до процесуального законодавства о розгляду справи по суті (ст. 79, ч. 2, ч. 3 ст. 262 КАС України).

Також, суд зазначає, що з урахуванням позиції Верховного Суду викладеної в ухвалі від 05 квітня 2021 року по справа № 420/8512/20 щодо "виняткового значення" справи для позивача, то в даному випадку оцінка судом такої "винятковості" може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має для нього виняткове значення. Винятковість значення справи для учасника справи можна оцінити тільки з урахуванням особистої оцінки справи таким учасником.

Відтак, особа має обґрунтувати наявність відповідних обставин такої "винятковості" та контролюючий орган жодних обґрунтувань у своєму клопотанні не наводить, окрім як з такого вбачається відповідне суб`єктивне відношення до спірних правовідносин, які виникли із позивачем та вирішуються наразі в судовому порядку.

Як наслідок, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі є незначної складності та не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, сторонами подано до суду викладені в письмовому вигляді правові позиції щодо предмету спору та останні не обмежені в процесуальному праві подавати додаткові докази по справі до розгляду справи по суті.

Також суд зазначає, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України).

За ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні та жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили (ч. 1 та ч. 2 ст. 90 КАС України).

Таким чином, доводи представника відповідача ГУ ДПС ум. Києві у поданому до суду клопотанні є необґрунтованими та останнє не підлягає задоволенню.

Процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал (ч. 2 ст. 242 КАС України).

Керуючись статтями 12, 257, 262, 242, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання відповідача ГУ ДПС у м. Києві про розгляд справи у судовому засіданні з (повідомленням) викликом сторін - відмовити.

Ухвалу надіслати сторонам по справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Войтович І.І.