Справа № 280/3468/22
Суддя: Чабаненко С.В.
Дата ухвалення: 2023-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

13 лютого 2023 року м. Дніпросправа № 280/3468/22

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Чабаненко С.В.,

суддів: Чумака С.Ю., Юрко І.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 15 серпня 2022 року в адміністративній справі № 280/3468/22 (суддя І інстанції Батрак І.В.) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об`єднання «Укрпромекологія» до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об`єднання «Укрпромекологія» звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Запорізькій області, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача в особі комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.12.2021 року № 8007;

- зобов`язати відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 15 серпня 2022 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.12.2021 року № 8007 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об`єднання «Укрпромекологія» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Зобов`язано Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об`єднання «Укрпромекологія» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, ГУ ДПС у Запорізькій області подало апеляційну скаргу, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Справу розглянуто в порядку письмового провадження відповідно до приписів ст. 311 КАС України.

Перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено письмовими доказами, наявними в матеріалах справи ТОВ «НВО «Укрпромекологія» () є суб`єктом господарювання, офіційно зареєстрованим 05.02.2001. Видами діяльності позивача є: 24.10 Виробництво чавуну, сталі та феросплавів (основний); 46.12 Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами; 46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами 38.21 Оброблення та видалення безпечних відходів; 38.32 Відновлення відсортованих відходів 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель; 43.12 Підготовчі роботи на будівельному майданчику; 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 52.10 Складське господарство 77.32 Надання в оренду будівельних машин і устатковання; 77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у.

Підприємство має власне нерухоме майно, таке як будівля цеху складнолегованних сплавів та лігатур, адміністративно-побутовий корпус, насосна станція та контрольно-пропускний пункт, а також обладнання та устаткування (власні печі для виплавки феросплавів- електродугова піч, кран мостовий електричний, грохот, ваги), які зазначені серед основних засобів підприємства у позивача. Дані об`єкти нерухомості розташовані на земельній ділянці загальною площею 1,39 га, що належить позивачу.

Транспортні послуги позивачу надаються ТОВ «МАКТРАСТ» на підставі договору перевезення вантажу від 01.09.2015 року № 0109, а також ТОВ «НВО «Укрпромекологія» під час своєї діяльності використовує Транспортний засіб марки Краз, модель 256, на підставі договору оренди транспортного засобу із фізичною особою ОСОБА_1 .

Під час господарської діяльності позивачем були укладені договори з такими контрагентами: від 03.01.2019 року Договір № А-2019/02 з ТОВ «ПВП «УКРГРАФІТ»; Договір купівлі-продажу від 01.06.2020 року № 47 з ПрАТ «Новополтавський Кар`єр»; Договір купівлі-продажу електроенергії від 02.04.2018 року № 2-АР/18 з ТОВ «Енерджі 365»; Договір купівлі-продажу від 03.06.2018 року № 41 з Шахта Мельникова ПАТ «Лисичанськвугілля»; Договір поставки від 19.11.2020 року №050-2020 з ТОВ «ТЕХНОДРАЙВ ПЛЮС»; Договір від 01.09.2015 року № 0109 з ТОВ «МАКТРАСТ»; Договір поставки від 30.04.2020 року № 806 з ФОП РЕШОТКА СП; Договір поставки нафтопродуктів від 22.10.2019 року № 2210/1 з ПП «МІКС»; Договір поставки від 07.09.2017 року № 17917 з ТОВ «АРАТ»; Договір поставки товарів від 24.12.2020 року № 241220 з ТОВ «НІКОІІРОМ ТРЕЙД»; Договір поставки від 12.06.2014 року № 11140361 з ПрАТ «Дніпроспецсталь»; Договір купівлі-продажу від 01.10.2018 року № 01/10/18 з ТОВ «ВЕКТОР ТРЕЙД-ІН»; Договір поставки від 01.11.2017 року № 01.11-17 з ТОВ «Запорожснецсплав»; Договір від 07.12.2020 року № 1/260-2020 з ДП «Селідіввугілля»; Договір про надання послуг від 10.03.2017 року № 10.03 17 з ТОВ «Інкор ЛТД»; Договір поставки від 17.05.2020 року № 12/05/20 з ТОВ «Аріант Трейдінг»; Договір купівлі-продажу від 08.07.2020 року №16/21юр з КП «НВК ІСКРА»; Договір поставки від 05.05.2020 року №42 НВО О/ЕГ з ТОВ «ЕНЕРДЖІ ГАЗ»; Договір постачання скрапленого газу від 11.02.2020 року № 310/Г з ТОВ «Полтава Газтрейд»; Договір поставки від 05.01.2017 року № 0501-17 з ТОВ « 3КБ»; Договір купівлі-продажу від 03.11.2020 року № 692/2020 з ДП «ІВЧЕНКО ПРОГРЕС»; Договір поставки від 23.04.2020 року № 5758 з ДП «НВКГ МАШПРОЕКТ»; Договір поставки від 07.09.2020 року № 070920 з ТОВ «Алекспро»; Договір поставки від 20.02.2020 року № 100220 з ТОВ «Фероекс»; Договір купівлі-продажу від 26.08.2020 року № 154234 з АТ «ДНІПРОАЗОТ»; Договір від 16.11.2017 року № 161117 з ТОВ «Інкор ЛТД»; Договір б/н від 17.04.2018 року з ФОП КЛІВЦОВ; Договір поставки від 15.03.2021 року № 15/03-2021 з ТОВ «УКРЗАПСПЛАВ» тощо, у яких позивачем було здійснено придбання сировини для використання у господарській діяльності та продаж виготовленої продукції, про що свідчать первинні документи, долучені до матеріалів справи (специфікації, видаткові накладні, акти, рахунки-фактури, товарно-транспортні накладні тощо).

Рішенням Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області від 29.12.2021 року № 8007 позивача включено до переліку ризикових платників за критерієм: п.8 Критеріїв ризиковості платника податків, а саме: у зв`язку із тим, що платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних.

Не погодившись з рішенням контролюючого органу про відповідність підприємства критеріям ризиковості платника податків, позивач оскаржив таке рішення до суду

Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем не зазначено, яких саме документів невистачило відповідачу для прийняття рішення про невідповідність підприємства. Наявність суперечливої інформації щодо підстав прийняття оскаржуваного рішення дає суду підстави стверджувати про його необґрунтованість та безпідставність. Також на думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання ГУ ДПС у Запорізькій області виключити ТОВ «НВО «Укрпромекологія» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Положеннями пп. 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України визначено, що способами здійснення податкового контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно із пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 (набрала чинності 01.02.2020 року) затверджений Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - Порядок №1165). Цей порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Комісія регіонального рівня - комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі Комісія).

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з пунктом 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатком №1 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема пунктом 8: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, форма якого містить обов`язкове для заповнення поле «податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)».

Отже, з огляду на правову конструкцію п.8 Критеріїв та форми бланку у Додатку №4, колегія суддів зазначає, що при вирішенні спорів, який розглядається судом, з урахуванням приписів ч.2 ст.77 КАС України податковий орган повинен довести наявність на час прийняття оскарженого рішення певної сукупності обставин:

- існування у податкового органу податкової інформації відносно позивача, відповідно до якої існує ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій для реєстрації податковій накладній;

- зазначена інформація стала відома контролюючому органу під час провадження ним поточної діяльності. При цьому, відомості про таку інформацію повинні зазначатись у рішенні податкового органу.

З аналізу наведених вище норм апеляційний суд дійшов висновку, що податковий орган може прийняти рішення про відповідність платника податків п.8 Критеріїв ризиковості не довільно у будь-який час та за будь-якою інформацією, а лише у випадку подання таким платником для реєстрації податкової накладної та лише щодо господарської операції, зазначеної в такій податковій накладній, що прямо передбачено у пунктах 5 та 6 Порядку № 1165.

Як зазначалось вище, в оскарженому рішенні вказано про відповідність позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника податку та зазначено в графі «податкова інформація», що «платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних.

Отже, всупереч приписам Порядку №1165 Комісією спірне рішення прийнято не за наслідками подання позивачем для реєстрації податкової накладної або розрахунку коригування, що обов`язково має передувати моніторингу платника податку та господарської операції, за наслідками якої складено такі податкова накладна або розрахунок коригування.

Таким чином, Комісія безпідставно віднесла позивача до переліку ризикових згідно з пунктом 8 Критеріїв ризиковості, у зв`язку з чим рішення від 29.12.2021 року № 8007 є протиправним і підлягає скасуванню, як правильно вирішив суд першої інстанції.

Стосовно посилань апелянта на те, що спірне рішення про визначення позивача таким, що відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, не є рішенням, яке тягне за собою виникнення негативних наслідків для підприємства, апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до Додатку 4 Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яка містить право адміністративного та судового оскарження для платника податку.

Також, абзацом 15 пункту 6 Порядку №1165 встановлено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, Порядком №1165 передбачено, що рішення комісії про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в суді, що в свою чергу свідчить про безпідставність тверджень відповідача з цього приводу.

Крім того, Порядком №1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку у разі віднесення платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку.

Колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції, що включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, створює перешкоди у здійсненні платником його господарської діяльності.

Посилання апелянта на правову позицію Верховного Суду, висловлену у постановах від 12.11.2020 року у справі № 240/3906/19, від 19.05.2020 року у справі № 160/10287/19, від 20.11.2019 року у справі № 480/4006/18, від 03.03.2020 року у справі № 240/3665/19, від 05.08.2020 року у справі № 520/5692/19, від 21.08.2020 року № 520/6051/19, від 29.09.2020 року у справі № 440/1385/19 апеляційний суд не приймає до уваги, оскільки у вказаних справах правова позиція викладена стосовно норм Порядку №117, який був чинним до 31.01.2020 року включно.

У справі, що розглядається, правовідносини сторін врегульовані проаналізованим вище Порядком №1165, який істотно відрізняється від Порядку №117 в частині встановлення відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Зокрема, істотні відмінності полягають саме у тому, що право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Отже, Порядок №1165, який був чинним на час прийняття спірного рішення відповідача, прямо передбачає можливість оскарження рішення про відповідність/ невідповідність платника податку критеріям ризиковості.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16 грудня 2020 року у справі №340/474/20, від 5 січня 2021 року у справі №640/10988/20, від 5 січня 2021 року у справі №640/11321/20, від 22 липня 2021 року у справі №520/480/20.

У зв`язку з цим колегія суддів зазначає, що прийняття податковим органом рішення про віднесення до переліку ризикових платників податків безумовно впливає на права та інтереси позивача, а тому останній відповідно до статті 5 КАС України має право на звернення до суду з позовом про оскарження такого рішення і на судовий захист шляхом визнання такого рішення протиправним і його скасування.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.12.2021 року № 8007.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення адміністративного позову.

Отже, доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу судового рішення, тому не можуть бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення, крім випадків, передбачених цим пунктом.

Оскільки дана справа розглянута судом апеляційної інстанції відповідно до вимог частини 1 статті 310 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного провадження та не відноситься до справ, передбачених частиною 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 322, 327, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області - залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 15 серпня 2022 року в адміністративній справі № 280/3468/22 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена в касаційному порядку, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий - суддя С.В. Чабаненко

суддя С.Ю. Чумак

суддя І.В. Юрко