Справа № 120/1995/23
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2023-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

14 квітня 2023 р. Справа № 120/1995/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши в м. Вінниці матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до начальника відділу соціального захисту населення Бершадської районної адміністрації Вінницької області Клітченко Свілани Миколаївни (службова адреса: вул. Героїв України, 23, м. Бершадь, 24400), заступника УПФ у Вінницькій області Дикої Лариси Миколаївни (службова адреса: вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21100) про визнання дій неправомірними,

УСТАНОВИВ:

03.03.2023 поштою до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до начальника відділу соціального захисту населення Бершадської районної адміністрації Вінницької області Клітченко С.М. та заступника УПФ у Вінницькій області Дикої Л.М.

Ухвалою суду від 07.03.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам 160, 161 КАС України. Так, судом було встановлено наступні недоліки позовної заяви.

Щодо суб`єктного складу сторін.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Разом з тим у позовній заяві не вказано реєстраційного номера облікової картки платника податків (або номера і серії паспорта) позивача.

Крім того, у позовній заяві позивач зазначив відповідачами двох посадових осіб органів державної влади, а саме начальника відділу соціального захисту населення Бершадської районної адміністрації Вінницької області Клітченко С.М. та заступника УПФ у Вінницькій області Л.М.Дикої. Однак відомості про повне ім`я цих осіб, їх місцезнаходження (службову адресу), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти у позовній заяві відсутні, що не відповідає наведеним вище нормам процесуального закону.

Щодо способу судового захисту.

Відповідно до п. 4, 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Способи захисту прав та інтересів фізичної та юридичної особи у публічно-правовому спорі визначено частиною першою статті 5 КАС України, згідно з якою кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Наведені способи захисту порушених прав узгодужються з поноваженнями адміністративного суду за наслідками вирішення справи, що визначені частиною другою статті 245 КАС України.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач вважає неправомірними дії відділу соціального захисту населення Бершадської районної державної адміністрації з приводу відмови у переоформленні пенсії зі Списку № 2 на Список № 1, а тому просить суд розглянути заяву про перерахунок його пенсії зі Списку № 2 на Список № 1 за переліком документів, що додаються до заяви.

Втім, адміністративний суд не розглядає заяв про перерахунок пенсій, а в межах заявлених позовних вимог вирішує адміністративні справи та надає правову оцінку оскаржуваним рішенням, діям або бездіяльності суб`єктів владних повноважень, якими порушуються права, свободи та законні інтереси фізичних чи юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин.

Суд звертає увагу позивача на те, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, адже від правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту.

Тобто предмет позову має бути визначено чітко самим позивачем та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Отже, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 у справі № 826/16958/17.

Натомість у поданій до суду позовній заяві взагалі відсутній зміст позовних вимог до кожного з відповідачів.

Щодо прохання позивача до суду розглянути його заяву про перерахунок його пенсії зі Списку № 2 на Список № 1, то таке не відповідає положенням ч. 1 ст. 5 КАС України, а також не узгоджуються з повноваженнями адміністративного суду, визначеними у ч. 2 ст. 245 КАС України за результатами розгляду справи.

Відтак позивачу слід викласти у позовній заяві свої позовні вимоги до відповідачів, чітко вказавши при цьому, які саме рішення, дії або бездіяльність кожного із відповідачів позивач вважає протиправними і такими, що порушують його права та законні інтереси, внаслідок яких позивач звертається до адміністративного суду з позовом.

Також позивачу необхідно визначитись та чітко сформулювати зміст вимог зобов`язального характеру щодо кожного відповідача. Такі вимоги є похідними від визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності відповідачів, однак позивачем не заявлено жодних вимог щодо зобов`язання відповідачів до вчинення певних дій.

Щодо подання та засвідчення копій документів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Однак всупереч зазначеним вимогам позивач не додав до позовної заяви її копій, а також копій доданих до заяви документів відповідно до кількості учасників справи (у кількості двох примірників для відповідачів).

При цьому суд звертає увагу на те, що вимоги до оформлення документів, які додаються до позовної заяви, установлені статтею 94 КАС України.

Так, частиною другою статті 94 КАС України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно із частинами четвертою, п`ятою статті 94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163:2020), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 01.07.2020 року № 144.

За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Разом з тим, в порушення вказаних нормативних приписів, додані до позовної заяви документи не засвідчені із урахуванням вищенаведених правил.

Щодо письмового підтвердження про те, що позивачем не подано до суду іншого позову.

Відповідно до п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак на порушення зазначеної вимоги закону позивач письмово не підтвердив про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Ця вимога набуває особливої ваги, зважаючи на те, що, як видно з матеріалів позовної заяви, аналогічний за змістом позов вже був вирішений рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 31.05.2019 у справі № 126/420/19-а.

Відтак позивачу слід не лише надати письмове підтвердження того, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, але й навести додаткові обґрунтування повторного звернення до суду за вирішенням спору, який вже вирішено, або ж навести переконливі пояснити на підтримку того, що відповідні спори не є ідентичними.

Для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви позивачу встановлено строк протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Для виправлення наведених вище недоліків позовної заяви копію ухвали суду від 07.03.2023 надіслано на адресу позивача.

Процес виконання позивачем ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

24.03.2023 поштою до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків позовної заяви, в якій ОСОБА_1 , окрім іншого, письмово повідомив суд, що не подавав аналогічної позовної заяви до цього самого відповідача. Також позивач зазначив номер та серію свого паспорта та відомості про повне ім`я відповідачів, їх місцезнаходження (службову адресу).

Однак позивач так і не визначив предмета позову, а саме не зазначив, які саме рішення, дії або бездіяльність кожного із відповідачів позивач вважає протиправними і такими, що порушують його права та законні інтереси, внаслідок яких позивач звертається до адміністративного суду з позовом, а також не сформулював зміст вимог зобов`язального характеру щодо кожного відповідача.

Крім того, позивач не додав до позовної заяви її копій, а також копій доданих до заяви документів відповідно до кількості учасників справи (у кількості двох примірників для відповідачів), а додані до позовної заяви документи не засвідчені із урахуванням встановлених правил, зокрема підписом самого позивача, на чому було акцентовано в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

Також, незважаючи на те, що позивач вказав, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом і з тих самих підстав, однак при цьому не було наведено додаткового обґрунтування щодо повторного звернення позивача до суду за вирішенням спору, який вже вирішено рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 31.05.2019 у справі № 126/420/19-а, та не надано пояснень на підтримку того, що відповідні спори не є ідентичними.

Отже, заявою від 24.03.2023 позивач не усунув всіх недоліків позовної заяви, про які було зазначено в ухвалі суду від 07.03.2023 про залишення позовної заяви без руху.

Відтак ухвалою суду від 27.03.2023 позивачу продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали суду від 07.03.2023, протягом 10 (десяти) днів з дня вручення (отримання) копії цієї ухвали.

12.04.2023 поштою до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків позовної заяви, до якої додав ряд документів.

Оцінка суду виконання ухвали позивачем про залишення позовної заяви без руху.

Ознайомившись з поданою заявою, суд зазначає, що її зміст в цілому збігається зі змістом заяви позивача від 24.03.2023.

Суд звертає увагу на те, що спосіб судового захисту, визначений позивачем, а саме "надаю дані протиправні рішення дій та бездіяльності до двох відповідачів владних повноважень, надаю їхні відповіді бездіяльності з приводу відмови у переоформленні пенсії зі Списку № 2 на Список № 1" не відповідає положенням ч. 1 ст. 5 КАС України, а також не узгоджуються з повноваженнями адміністративного суду, визначеними у ч. 2 ст. 245 КАС України за результатами розгляду справи.

Оцінивши в сукупності первісну позовну заяву, а також обидві заяви позивача, подані на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, суд дохододить висновку, що позивач так і не визначив предмета позову, зокрема, які саме конкретні рішення, дії або бездіяльність кожного із відповідачів він вважає протиправними і такими, що порушують його права та законні інтереси, що і стало підставою для звернення до суду з позовом, а також не сформулював зміст вимог зобов`язального характеру щодо кожного відповідача у разі задоволенні судом позову.

Суд повторює, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, адже від правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Отже, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Чітке визначення позивачем змісту позовних вимог, в тому числі до кожного із відповідачів, та наведення на підтримку таких вимог відповідного обґрунтування не є примхою суду, а установленою законом вимогою, яка підлягає обов`язковому виконанню при оформленні позовної заяви та її пред`явленні до суду.

Виконання позивачем такого свого обов`язку є важливим і з огляду на те, що, як видно з матеріалів справи, позивач протягом багатьох років веде переписку із відповідачами, оскаржує їхні дії та бездіяльність та вже неодноразово звертався до суду.

Відтак, вкотре звертаючись до суду, позивач повинен чітко окреслити предмет позову, тобто сформулювати позовні вимоги та викласти обставини, якими ці вимоги обґрунтовуються, та які раніше не були предметом судового розгляду.

Крім того, судом з`ясовано, що рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 31.05.2019 у справі № 126/420/19-а, яке набрало законної сили, позивачу ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні позову до Бершадського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Вінницької області про визнання протиправною відмови у переведенні на пенсію зі Списку № 2 на Список № 1 на підставі поданих заявником документів.

При цьому зі змісту вказаного рішення вбачається, що дійшов висновку про відсутність у позивача необхідного документально підтвердженого пільгового стажу по Списку № 1.

У заявах від 24.03.2023 та 12.04.2023 позивач висловлює свою незгоду з цим рішенням суду та вважає, що воно ухвалене без законних на те підстав та при його вирішенні судом не взято до уваги ряд документів.

Однак суд зазначає, що сама по собі незгода із судовим рішенням, яке набрало законної сили, не дає позивачу право на звернення до суду з новим позовом.

Натомість позивач не надає жодних пояснень на підтримку того, що відповідні спори не є ідентичними.

Також позивач не виконав вимоги ухвали суду від 07.03.2023 в частині, що стосуються надання разом із позовною заявою її копій та копій доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи (у кількості двох примірників для відповідачів).

Крім того, документи, що були долучені позивачем до позовної заяви та до заяв від 24.03.2023 та від 12.04.2023, не засвідчені підписами самого позивача, про що вже неодноразово зазначалося в ухвалах суду від 07.03.2023 та від 27.03.2023.

Висновки суду.

Оцінивши позовну заяву та інші заяви позивача, подані на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, суд доходить висновку, що позивач недоліків позовної заяви не усунув, а тому заява ОСОБА_1 підлягає поверненню на підставі положень п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, разом з усіма доданими до неї документами.

Суд зауважує, що попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Сторона, яка задіяна у судовому розгляді справи, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (ч. 2 ст. 44 КАС України).

У пункті 37 рішення від 18 листопада 2010 року у справі "Мушта проти України" Європейський суд з прав людини нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть звужувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

Суд вважає, що повернення позовної заяви позивачу у зв`язку з невиконанням ухвали суду про усунення недоліків позовної заяви переслідує легітимну мету та має розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Адже розгляд позовної заяви, яка складена без дотримання вимог КАС, не передбачений положеннями процесуального законодавства. При цьому, на переконання суду, встановлені судом недоліки позовної заяви є суттєвими і у своїй сукупності перешкоджають можливості вирішити питання про відкриття провадження за цією позовною заявою. Водночас позивач був повідомлений про наслідки неусунення недоліків у встановлений судом строк і мав реальну можливість їх усунути у визначений судом спосіб, чого, однак, не зробив, навіть незважаючи на продовження судом процесуального строку для виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Ба більше, йдучи на зустріч позивачу, суд в ухвалах від 07.03.2023 та 27.03.2023 звертав увагу позивача на наявність у нього права звернутися за отриманням безоплатної вторинної правової допомоги відповідно до Закону України "Про безоплатну правову допомогу", в тому числі з метою належного оформлення адміністративного позову та усунення недоліків позовної заяви, які перешкоджають прийняттю її до розгляду.

Також суд роз`яснював позивачеві, що у Гайсинському районі Вінницької області, де він мешкає, відповідні послуги надаються Гайсинським місцевим центром з надання безоплатної вторинної правової допомоги (вул. Івана Франка, 28, м. Гайсин Вінницької області, 23700), куди позивач може звернутися, зокрема з метою отримання таких правових послуг, як здійснення представництва інтересів осіб, що мають право на безоплатну вторинну правову допомогу, в судах; складення документів процесуального характеру, тощо.

Отже, рішення про повернення позовної заяви зумовлене не будь-яким свавільним небажанням суду розглядати звернення позивача до суду, а лише невиконанням ним процесуальних вимог закону щодо форми та порядку подання позовної заяви.

Крім того, суд враховує, що згідно із частиною восьмою статті 169 КАС повернення позовної заяви не позбавляє права звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Тобто таке рішення суду не перешкоджає доступу позивачу до суду за умови дотримання ним вимог процесуального закону.

З огляду на викладене та керуючись ст.ст. 169, 248, 256, 293, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до начальника відділу соціального захисту населення Бершадської районної адміністрації Вінницької області Клітченко Свілани Миколаївни, заступника УПФ у Вінницькій області Дикої Лариси Миколаївни про визнання дій неправомірними повернути позивачу разом з доданими до заяви документами.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

2) на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду

Ухвала складена та підписана суддею 14.04.2023.

Суддя Сало Павло Ігорович