Справа № 420/1697/23
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2023-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1697/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Катаєвої Е.В., розглянувши у письмовому провадженні в місті Одеса справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОХІМТЕК» (вул. Жуковського, 15, м. Одеса, 65026) до Комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (вул. Семінарська, буд. 5, м. Одеса, 65044), Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, буд. 5, м. Одеса, 65044),

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов (а.с.1-10) Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОХІМТЕК» до Головного управління ДПС в Одеській області (далі ГУ ДПС) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії .

Ухвалою суду від 01.02.2023 року позов залишено без руху, надано строк на усунення недоліків позову (а.с.60-61).

До суду надійшла заява на виконання ухвали суду та позов (а.с.70-79) до Комісії ГУ ДПС з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Комісії ГУ ДПС), ГУ ДПС, в якому позивач просить суд: - визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС від 05.01.2023 №2650 про відповідність ТОВ «АГРОХІМТЕК» критеріям ризиковості платника податку; - зобов`язати Комісію ГУ ДПС у день надходження рішення суду, яке набрало законної сили, по даній справі, виключити ТОВ «АГРОХІМТЕК» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Ухвалою суду від 13.02.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Витребувані докази у відповідача (а.с.81-82).

Ухвалами суду від 11.04.2023 року відмовлено представнику ГУ ДПС у задоволенні клопотань про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та зупинення провадження у справі.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ТОВ «АГРОХІМТЕК» є юридичною особою, є платником податків, у тому числі ПДВ.

Рішенням Комісії ГУ ДПС від 05.01.2023 року №2650 встановлено відповідність ТОВ «АГРОХІМТЕК» критеріям ризиковості платника податку згідно п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, у зв`язку тим, що наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування. У рішенні вказана податкова інформація: отримано інформацію від правоохоронних органів щодо здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Позивач зазначив, що пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку стосується конкретної господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній, яка на підставі податкової інформації є ризиковою та з цих підстав платник податків включається до переліку ризикових.

Всупереч Порядку №1165 в оскаржуваному рішенні, в якості підстави зазначено лише посилання на п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а у графі «Податкова інформація» оскаржуваним рішенням не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Встановлення контролюючим органом факту наявності податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, є можливим виключно внаслідок оцінки господарської операції, щодо якої подані податкові накладні/розрахунку коригування.

Комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація від правоохоронних органів щодо здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні, має обґрунтувати, на підставі якої саме інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

При цьому посилання податковим органом в рішенні на кримінальне провадження не містять будь-якої конкретизації, в тому числі обставин, які б свідчили про невиконання позивачем своїх договірних зобов`язань. Тобто не зазначено яка саме інформація стала підставою для прийняття оскаржуваного рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості.

Верховним Судом сформовано правову позицію, викладену у постановах від 09.04.2019 у справі №2а-1929/12/0970, 2340/4021/18 та від 20.03.2019 у справі №813/1979/15, згідно якої сам факт порушення кримінальної справи та отримання свідчень (пояснень) посадових осіб господарюючих суб`єктів, в рамках такої кримінальної справи, не є беззаперечним фактом, що підтверджує відсутність реальних правових наслідків всіх господарських операцій проведених позивачем.

Таким чином оскаржуване рішення Комісії ГУ ДПС не містить будь-якої вмотивованості, у зв`язку із чим, порушує законні права та інтереси позивача, як платника податків, оскільки є беззаперечною підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних та перешкоджає здійсненню нормальної господарської діяльності.

Позивач вважає рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню тому просив застосувати ефективний захист його прав, задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача подав до суду відзив на позов (а.с.89-95), в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування відзиву щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог представник навів зміст нормативних актів щодо спірних правовідносин, обставини справи та зазначив, що згідно зі ст.16 Закону України «Про інформацію» податкова інформація - сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому ПКУ.

Представник відповідача вказує, що на адресу ГУ ДПС 04.01.2023 надійшов лист Бюро економічної безпеки України, в якому зазначено про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.362, ч.3 ст.28, ч.3 ст.212 КК України. У листі вказано про обов`язок посадових осіб ГУ ДПС не розголошувати відомості досудового розслідування без дозволу уповноваженого прокурора та слідчого. З цього приводу, задля посилення доказової бази під час судового розгляду даної адміністративної справи та доведення правової позиції ГУ ДПС направлено лист до Бюро економічної безпеки України №2289/5/15-32-05-07-05 від 20.02.2023 за для отримання згоди на розголошення відомостей досудового розслідування та інформації зазначеної в листі, згідно ст. 222 КПК України.

У зв`язку з вказаною інформацією комісія ГУ ДПС з метою забезпечення заходів, направлених на упередження формування та розповсюдження сум ризикового ПДВ, недопущення функціонування транзитно-конвертаційних груп, уникнення виконання податкового обов`язку підприємствами реального сектору економіки прийняла рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.01.2023 №2650, яким ТОВ «АГРОХІМТЕК» віднесено до переліку ризикових на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

За результатами проведеного аналізу ТОВ «АГРОХІМТЕК» встановлено наявність податкової інформації, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючий орган завдань та функцій, виявлено придбання та реалізація у період з 18.02.2022 по 01.11.2022 на ТОВ «БОРВЕСТ», яке внесено до переліку ризикових 01.06.2022 згідно з номенклатурою реалізації: 8708 - піддашок сонцезахисний 2108 (жорсткий з дзеркалом) 64182,068 грн, 8512 - фара 1102 ліва - 47866,928 грн, 3926 - набір дефлекторів для легкових автомобілів - 37636,394 грн, 8536 реле 4-контактне з кронштейном 752.3777.000-10 - 15683,884 грн, 7009 - дзеркало 2101 зовнішнє заднього виду (метал) 14239,744 грн, скоригований кредит 222000 грн.

Крім того, представник відповідача зауважує, що адміністративні суди наділені правом надавати оцінку актам суб`єктів владних повноважень. У той же час позовна вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових, на думку ГУ ДПС в Одеській області, є неправомірною, так як суд в даному випадку перебирає функцію органу ДПС щодо зібрання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплатою коштів до бюджету.

Фактично у разі ухвалення вказаних рішень суд підміняє собою контролюючий орган - ДПС, приймає позицію платника податків при наявній у ДПС податковій інформації про протилежне.

Представник просить відмовити у задоволенні позову повністю, оскільки позовні вимоги є необґрунтованими.

До суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив (а.с.121-134), у якій позивач просив задовольнити позовні вимоги з підстав, зазначених у позові, додатково зазначивши, що ані службовим особам, ні працівникам підприємства повідомлення про підозру не вручались, про статус підозрюваного/ обвинуваченого повідомлено не було. В свою чергу, будь-яка неправомірна діяльність контрагентів позивача не може впливати на результати діяльності ТОВ «АГРОХІМТЕК».

Крім того, лист ГУ ДПС до Бюро економічної безпеки України №2289/5/15-32-05-07-05 від 20.02.2023 свідчить про те, що ГУ ДПС звернулось з метою отримання копій матеріалів кримінального провадження, та у разі їх отримання просить згоди на їх розголошення. Вказане на думку представника позивача свідчить про відсутність у відповідача інформації про здійснення ТОВ «АГРОХІМТЕК» ризикових операцій на момент прийняття оскаржуваного рішення.

При цьому, податкова інформація є сукупністю відомостей і даних, а отже виключно посилання на інформацію від правоохоронного органу є безпідставним, та Порядком №1165 не передбачено внесення платника податків до ризикових за наявності відомостей про здійснення досудового розслідування за відсутності жодного доказу протиправної податкової поведінки платника податку.

Також представник позивача вважає безпідставними посилання представника відповідача на підміну судом контролюючого органу, оскільки y разі встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта владних повноважень прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Справа розглянута у письмовому провадженні.

Дослідивши надані учасниками справи докази у їх сукупності, суд встановив, що ТОВ «АГРОХІМТЕК» є юридичною особою, зареєстровано 11.05.2021 року, є платником ПДВ. Здійснює господарську діяльність за основним видом діяльності код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.

05.01.2023 року Комісією ГУ ДПС прийнято рішення №2650 про відповідність платника податків ТОВ «АГРОХІМТЕК» критеріям ризиковості платника податку.

У якості підстави зазначений п.8 «Критеріїв ризиковості платника податків» та вказано, що «наявна податкова інформація: отримано інформацію від правоохоронних органів щодо здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні» (а.с.13).

Позивач вважаючи, що рішенням Комісії ГУ ДПС від 05.01.2023 року №2650 порушені його права, звернувся до суду з даним позовом.

Спірні правовідносини виникли між суб`єктом господарювання ТОВ «АГРОХІМТЕК», який є платником ПДВ, та Комісією ГУ ДПС, якою прийняте оскаржуване рішення, та яка є суб`єктом владних повноважень, оскільки відповідно до п.7 ст.4 КАС України суб`єкт владних повноважень орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 11.12.2019 року №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», яка набрала чинність 01.02.2020 року.

Порядок зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідно до його п.1 визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Вказаним Порядком регламентовано не тільки питання складу комісії, а питання порядку прийняття нею рішень та їх оформлення.

Згідно з п.25, п.26, п.27 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Комісія контролюючого органу в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України, ПКУ та законів, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також цим Порядком.

Таким чином, Комісія є спеціальним суб`єктом, уповноваженим на прийняття відповідних рішень (таке рішення не уповноважено приймати ГУ ДПС як суб`єкт владних повноважень та його керівники як посадові особи) і такі рішення оскаржуються в судовому порядку.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий Кодекс України (далі ПК України).

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року №1246 (далі Порядок №1246), а також Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року (далі Порядок №569).

Зокрема, п.12 Порядку №1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

Автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації (п.2 Порядку №1165).

Пунктом 3 встановлені випадки, коли ПН/РК відповідає ознакам безумовної реєстрації.

Відповідно до п.5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатками до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є, зокрема, Критерії

ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1), Критерії

ризиковості здійснення операцій (додаток 3), рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (додаток 4).

Таким чином, згідно з нормами Порядку №1165 при автоматизованому моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків спочатку встановлюється підлягає чи ні ПН/РК безумовної реєстрації. Якщо ПН/РК підпадає відповідно до п.3 Порядку безумовної реєстрації вона не зупиняється, а реєструється.

Згідно з п.5 лише всі інші (які не підлягають безумовній реєстрації) перевіряються щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3), тобто відсутність перевірки ПН/РК вказаним критеріям виключає можливість віднесення суб`єкта господарювання або проведену ним господарську операцію до ризикових.

Відповідно до п.6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Таким чином, до виключних повноважень Комісії ГУ ДПС відноситься включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Відносно позивача ТОВ «АГРОХІМТЕК» Комісією ГУ ДПС прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.01.2023 року №2650, згідно з яким неможливо встановити під час моніторингу та перевірки якої саме ПН, податкової інформації Комісія прийшла до висновку відповідності позивача як платника ПДВ критеріям ризиковості.

Враховуючи надані пояснення ГУ ДПС у відзиві на позов - таке рішення приймалось за результатом надходження до ГУ ДПС листа Бюро економічної безпеки України від 04.01.2023, в якому зазначено про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.362, ч.3 ст.28, ч.3 ст.212 КК України.

У відзиві представник відповідача не вказує при реєстрації якої податкової накладної Комісія прийшла до висновку про наявність підстав віднесення позивача до переліку ризикових платників податку.

Водночас, у відзиві зазначено, що за результатами проведеного аналізу ТОВ «АГРОХІМТЕК» встановлено наявність податкової інформації, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючий орган завдань та функцій, виявлено придбання та реалізація у період з 18.02.2022 по 01.11.2022 на ТОВ «БОРВЕСТ», яке внесено до переліку ризикових 01.06.2022 згідно з номенклатурою реалізації: 8708 - піддашок сонцезахисний 2108 (жорсткий з дзеркалом) 64182,068 грн, 8512 - фара 1102 ліва - 47866,928 грн, 3926 - набір дефлекторів для легкових автомобілів - 37636,394 грн, 8536 реле 4-контактне з кронштейном 752.3777.000-10 - 15683,884 грн, 7009 - дзеркало 2101 зовнішнє заднього виду (метал) 14239,744 грн, скоригований кредит 222000 грн.

Таким чином оскаржуване рішення прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що у свою чергу свідчить про порушення податковим органом вимог Порядку №1165 в частині встановленої послідовності прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, якому має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду викладеним у постанові від 23.06.2022 року по справі № 640/6130/20 питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. Віднесення суб`єкта господарювання до ризикових на підставі рішення, яке прийнято не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації суперечить положенням Порядку № 1165 (пункти 39-47).

Судом встановлено, що відносно позивача ТОВ «АГРОХІМТЕК» оскаржуване рішення прийнято не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації.

Додатком 1 до Порядку №1165 визначені критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема згідно з п.8 таким критерієм є контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій/розрахунку коригування.

Згідно з встановленою Порядком №1165 формою рішення про відповідність / невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) якщо воно приймається з підстави визначеною у п.8 Критеріїв, то податкова інформація розшифровується, що є логічно-послідовним з огляду на те, що інші критерії є зрозумілими та не потребують розшифровки. У встановленій Порядком №1165 формі рішення вказується «Підстава (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та, у разі відповідності п.8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація)».

Оскільки збір податкової інформації відповідно до ст.72 ПКУ є різноманітним та сама інформація є великою, зазначення в рішенні Комісії як підстави його прийняття така інформація повинна бути чітко зазначена, що надає платнику податків визначитись з переліком документів для надання Комісії в спростування вказаного рішення, а у разі не прийняття позитивного для платника податків рішення оскаржити його з наведенням відповідних мотивів.

Між тим, в рішенні від 05.01.2023 року №2650 така податкова інформація наведена наступним чином: «Отримано інформацію від правоохоронних органів щодо здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні».

Таким чином, у рішенні Комісії не вказано які саме операції податковий орган вважає ризиковими, за який період, з якими суб`єктами господарювання, які документи повинен подати платник податку в спростування висновків Комісії.

Частиною 5 ст.242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 02.04.2019 року (справа №822/1878/18, адміністративне провадження №К/9901/4668/19) зазначив, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Виходячи із системного тлумачення норм права, наведених вище, суд доходить висновку, що наявність повноважень - це одна з обставин, які входять до предмета доказування у справах цієї категорії, але не єдина. Надання податковому органу відповідних повноважень - це лише передумова подальшої реалізації його управлінських функцій, результатом реалізації чого є прийняття рішення, законність якого підлягає перевірці судом при розгляді справи.

В свою чергу, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Крім того, ч.2 ст.77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На вказані обставини вказує Верховний Суд у правових висновках щодо аналогічних спірних правовідносин у постанові від 05.01.2021 року по справі №640/11321/20.

Верховний Суд зазначив, що в оскаржуваних рішеннях відповідачем у справі №640/11321/20 в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Отже, оспорюване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

На підтвердження своїх тверджень відповідачем надано податкову інформацію, яка використовувалась при прийнятті рішення про віднесення до ризикових платників. При цьому відповідач повинен дотримуватися вимог ч.2 ст.77 КАС України.

По даній справі №420/1697/23 відповідач у відзиві зазначив, що підставою для прийняття рішення слугував лист Бюро економічної безпеки України від 04.01.2023, копія якого не надана до суду з підстав нерозголошення відомостей досудового розслідування. Відповідач стверджує, що у листі зазначено про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.362, ч.3 ст.28, ч.3 ст.212 КК України.

Згідно з наявною в матеріалах справи копією листа ГУ ДПС до Бюро економічної безпеки України №2289/5/15-32-05-07-05 від 20.02.2023 у листі Бюро економічної безпеки України від 04.01.2023 перелічено суб`єктів господарювання та зазначено, що вищевказані суб`єкти господарювання перебувають на обліку в ГУ ДПС в Одеській області та входять до складу конвертаційного центру, діяльність якого спрямована на документальне оформлення безтоварних операцій та безпідставну реєстрацію податкових накладних.

У листі від 20.02.2023 відповідач звернувся з метою отримання копій інформації щодо стану кримінального провадження №0001384 від 11.10.2022, копій матеріалів кримінального провадження, та у разі їх отримання просить згоди на їх розголошення (а.с.101-103). У вказаному листі серед суб`єктів господарювання наявний позивач ТОВ «АГРОХІМТЕК».

Однак, документального підтвердження обставин, що позивач та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій, відповідач не надав.

При цьому, ймовірна інформація, викладена у листі від 04.01.2023, жодним чином не вказує на наявність ознак ризиковості здійснення операцій, що зумовило включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Посилання Комісії на наявність неідентифікованого відкритого кримінального провадження, без відповідного вироку, самі по собі не можуть свідчити про участь позивача у схемі формування, використання та розповсюдження ризикового податкового кредиту та пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податків.

Проте ч.6 ст.78 КАС України визначено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, навіть при наявності вказаних рішень по кримінальному провадженню суд при розгляді адміністративної справи повинен надати оцінку щодо можливості, необхідності або обов`язковості їх застосування у спорі, якій розглядається судом у порядку КАС України.

Верховний Суд в постанові від 06.10.2021 року по справі №2340/2731/18 з посиланням на положення ч.6 ст.78 КАС України зазначив, що до винесення вироку в рамках кримінального провадження, протокол допиту досудового розслідування не може вважатись належним доказом в адміністративному судочинстві.

У відзиві відповідач зазначив фактично інші підстави прийняття оскаржуваного рішення та вказував, що за результатами аналізу даних Єдиного реєстру податкових накладних комісією центрального рівня встановлено, що ТОВ «АГРОХІМТЕК» здійснювало придбання товарів у суб`єкта господарювання ТОВ «БОРВЕСТ», стосовно якого контролюючим органом прийнято рішення щодо відповідності критеріям ризиковості.

Вказані обставини не зазначені в оскаржуваному рішенні. Тому суд не приймає до уваги такі твердження представника відповідача, оскільки збір податкової інформації відповідно до ст.72 ПКУ є різноманітним та сама інформація є великою, зазначення в рішенні Комісії як підстави його прийняття «отримання інформації від правоохоронних органів щодо здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні», така інформація повинна бути чітко зазначена в прийнятому рішення.

Відсутність такої інформації ставить платника податків у правову невизначеність, позбавляє права навести більш аргументів правомірності своїх дій та спростувати висновки рішення контролюючого органу, що є очевидним по даній справі з огляду на те, що відповідач приймає негативне для платника податків рішення без зазначення конкретних та чітких мотивів його прийняття.

Водночас, по даній справі №420/1697/23 ухвалою суду витребувані, зокрема, належним чином завірена копія оскаржуваного рішення, документів, які стали підставою для його прийняття, копії протоколів засідання Комісії ГУ ДПС, на яких приймалось оскаржуване рішення.

На виконання ухвали суду відповідачем надано копію протоколу засідання Комісії ГУ ДПС про розгляд питань щодо включення платників до переліку ризикових від 05.01.2023 року у вигляді таблиці, підписаний головою комісії ГУ ДПС та аналіз господарської діяльності ТОВ «АГРОХІМТЕК» у вигляді таблиці (а.с.99-100).

У наданій копії протоколу засідання Комісії ГУ ДПС від 05.01.2023 року (а.с.99) відображені: код ДПІ 1553, код платника 44208421, найменування платника податку ТОВ «АГРОХІМТЕК», критерій ризиковості п.8 Критеріїв та підстава для внесення до переліку ризикових платників податків лист БЕБ України вхід. від 04.01.2023 №317/5. Інші відомості у протоколі відсутні.

Протоколом є документ, який містить запис усього, про що йшлося на засіданнях.

Згідно з п.40 Порядку №1165 засідання комісії контролюючого органу є правоможним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу; рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування; рішення комісії контролюючого органу приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії; у разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні; Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення; присутній на засіданні комісії контролюючого органу член комісії, який не згоден з рішенням комісії або утримався від голосування, повинен викласти у письмовій формі свою окрему думку, яка додається до матеріалів засідання такої комісії.

Відповідно до п.45, п.46 Порядку №1165 розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення. Наданий до суду протокол не містить вказаних відомостей.

Таким чином з наданої до суду таблиці протоколу засідання Комісії ГУ ДПС від 05.01.2023 не можливо встановити навіть прийняття Комісією оскаржуваного рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості. Комісією не доведено наявність належним чином оформленого протоколу її засідання відповідно до вимог Порядку №1165.

Згідно з наданою до суду таблицею аналізу господарської діяльності ТОВ «АГРОХІМТЕК», у ній відображено придбання позивачем товарів у ТОВ «АГРО ДІЛЕР», ТОВ «ІМІДЖ ІМПОРТЕР», ТОВ «ТПК АВТО-КОМ-ДЕТАЛЬ», ТОВ «УКРАВТОГРАНД» та його подальшу реалізацію до ТОВ «ЕРАТО КОМПАНІ», ТОВ «Науково-виробниче об`єднання "БІЗНЕСПРОМГРУП"», ТОВ «БОРВЕСТ», ТОВ «ВАН ТРАНС» (а.с.100).

Суд не приймає вказану таблицю як доказ віднесення позивача до критеріїв ризиковості, оскільки відповідач посилався на придбання/реалізацію товарів позивачем з іншим контрагентом - ТОВ «БОРВЕСТ», який внесений до переліку ризикових 01.06.2022 року. При цьому, в оскаржуваному рішенні не зазначено яка саме ризикова операція з ТОВ «БОРВЕСТ» викликала сумнів у контролюючого органу.

В свою чергу, відсутність конкретних підстав прийняття рішення позбавило можливості позивача використати встановлений Порядком позасудовий механізм для виключення його з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, а саме надання документів у спростування зазначеної інформації.

Крім того, згідно з ПКУ способом здійснення податкового контролю є, зокрема, проведення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин (пп.61.1.3 п.61.1 ст.61 ПКУ).

Таким чином у разі наявності у контролюючого органу інформації, що може свідчити про вчинення позивачем та/або його контрагентом порушень вимог податкового законодавства, такий орган не позбавлений можливості призначити та провести документальну перевірку платника податку, за результатами якої дослідити питання ведення ним господарської діяльності та правомірності відображення її результатів у податковому обліку.

Частиною 5 ст.242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 02.04.2019 року (справа №822/1878/18, адміністративне провадження №К/9901/4668/19) зазначив, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Виходячи із системного тлумачення норм права, наведених вище, суд доходить висновку, що наявність повноважень - це одна з обставин, які входять до предмета доказування у справах цієї категорії, але не єдина. Надання податковому органу відповідних повноважень - це лише передумова подальшої реалізації його управлінських функцій, результатом реалізації чого є прийняття рішення, законність якого підлягає перевірці судом при розгляді справи.

Невиконання податковим органом встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності, оскільки взагалі позбавляє можливості платника податків навести будь-які аргументи та мотиви, надати докази в спростування правомірності прийнятого суб`єктом владних повноважень рішення. Саме з цих підстав за сталою судовою практикою рішення суб`єктів владних повноважень підлягають скасуванню з підстав їх необґрунтованості та невмотивованості.

Логічно-послідовним є прийняття постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» №1428 від 23.12.2022, яка набрала чинності 11.01.2023 року, доповнено пункт 6 Порядку №1165 абзацом наступного змісту: у разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції.

Також затверджено нову форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (Додаток 4 Порядку №1165), яка передбачає обов`язкове заповнення контролюючим органом вищезазначеної інформації, у разі його прийняття.

Вказана постанова КМУ набрала чинності після прийняття Комісією ГУ ДПС оскаржуваного позивачем рішення, проте додатково свідчить про необхідність прийняття суб`єктом владних повноважень лише вмотивованого рішення.

Між тим, відсутність конкретних підстав прийняття рішення від 05.01.2023 року №2650 позбавило можливості позивача використати встановлений Порядком позасудовий механізм для виключення його з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, а саме надання документів у спростування зазначеної інформації.

Пунктом 6 Порядку встановлено, що інформація та додані документи повинні для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку бути розглянуті комісією регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та вона приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Згідно з п.6 Порядку виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Дослідивши встановлені по справі обставини, суд дійшов висновку про протиправність та скасування оскаржуваного рішення Комісії ГУ ДПС від 05.01.2023 року №2650 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, прийнятого відносно позивача.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Оскільки за приписами п.6 Порядку №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, суд вважає необхідним зобов`язати Комісію ГУ ДПС у день надходження рішення суду по даній справі, яке набрало законної сили, виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Оцінюючи докази у справі в їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідач не спростував належними та допустимими доказами наведені позивачем доводи, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Також позивач просив встановити судовий контроль за виконанням судового рішення. Представник відповідача у відзиві зазначив, що встановлення судового контролю за виконанням судового рішення є передчасним, та позивачем не доведено підстав, які б підтверджували створення або здійснення відповідачем перешкод для виконання рішення суду.

На час прийняття рішення по справі судом не встановлено підстав для судового контролю за виконанням рішення суду.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач при зверненні до суду по даній справі сплатив судовий збір у сумі 2684,00грн (а.с.12), який підлягає стягненню з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, Головного управління ДПС в Одеській області, на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 12, 139, 242-246 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОХІМТЕК» (вул. Жуковського, 15, м. Одеса, 65026, ) до Комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (вул. Семінарська, буд. 5, м. Одеса, 65044), Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, буд. 5, м. Одеса, 65044, код ЄДРПОУ ВП 44069166) задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 05.01.2023 року №2650 про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОХІМТЕК» критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області у день надходження рішення суду, яке набрало законної сили, по даній справі, виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОХІМТЕК» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОХІМТЕК» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області судові витрати зі сплати судового збору розмірі 2684,00 грн.

Рішення набирає законної сили у порядку ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене у порядку та строки встановлені ст.ст.295-297 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва