Справа № 420/16485/22
Суддя: Зуєва Л.Є.
Дата ухвалення: 2023-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2023 р.м.ОдесаСправа № 420/16485/22
Головуючий в 1 інстанції: Завальнюк І.В.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді Зуєвої Л.Є.,

суддів: Коваля М.П., Турецької І.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2023 року у справі за позовом Відділу освіти, молоді та спорту Визирської сільської ради Одеського району Одеської області до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області, третя особа фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИЛА:

У листопаді 2022 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача та просив визнати протиправним та скасувати висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-11-19-014024-а від 01 листопада 2022 року.

В обґрунтування позову зазначалось, що за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі UA-2021-11-19-014024-а Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області було складено висновок, у якому зазначено про порушення вимог законодавства про публічні закупівлі, зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2023 року, ухвалене в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у м. Одеса, позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням, Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області надало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Доводами апеляційної скарги зазначено, що переможцем публічної закупівлі не надано у десятиденний строк з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю документів, які підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

Апелянт звертає увагу апеляційного суду, що у даних спірних правовідносинах через ненадання необхідних документів замовник повинен був відхилити тендерну пропозицію переможця, однак цього не зроблено. При цьому апелянт наголошує, що законодавчі положення, які регулюють публічні закупівлі носять імперативний характер та встановлюють відповідні обов`язки як для замовника, так і для учасника процедури закупівлі. Апелянт, з посиланням на практику Верховного Суду, вважає, що запропонований спосіб усунення виявленого порушення є чітким та передбачений профільним законодавством.

Позивачем до суду надано відзив апеляційну скаргу, в якому зазначено про необґрунтованість апеляційної скарги через що вона не підлягає задоволенню, а тому просить рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Третя особа до суду відзиву на апеляційну скаргу не надала.

Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Згідно з ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено, що 19.11.2021 року Відділом освіти, молоді та спорту Визирської сільської ради Одеського району Одеської області оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів UA-2021-11-19-014024-a із предметом закупівлі: «Виготовлення проектно-кошторисної документації «Будівництво закладу дошкільної освіти с. Визирка Одеського району Одеської області»». Зокрема, відповідно до опису окремої частини або частин предмета закупівлі: 1 роботи - Виготовлення проектно-кошторисної документації «Будівництво закладу дошкільної освіти с. Визирка Одеського району Одеської області». Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг: 0, Україна, 2, Відповідно до документації, 4. Строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг: 01 червня 2022 р. ДК 021:2015: 71240000-2 Архітектурні, інженерні та планувальні послуги.

Участь в закупівлі приймали три учасника: ТОВ «ГІПРОГРАД», остаточна пропозиція 2420000 грн, ТОВ «АЛЬДЕР-ГРУП», остаточна пропозиція 2495000 грн, ФОП ОСОБА_1 , остаточна пропозиція 2488378 грн.

За результатами проведених торгів переможцем визнано ФОП ОСОБА_1 , із яким укладено договір № 233 від 28.12.2021 р. зі строком дії до 01.06.2022 р. (з урахуванням укладення додаткових угод, строк виконання договору встановлено не пізніше 31.12.2023 р.).

Відповідно до статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 10 Положення про Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області, затвердженого наказом Західного офісу Держаудитслужби від 22.02.2022 № 116, наказом Начальника відділу контролю у сфері закупівель Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області Віктора Григорука від 11.10.2022 № 53 «Про початок моніторингу закупівель» прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

26.10.2022 р. Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області направлено запит замовнику про надання пояснень.

31.10.2022 р. Відділом освіти, молоді та спорту Визирської сільської ради Одеського району Одеської області опубліковано відповідь на пояснення, згідно з якими замовник вважав, що його рішення відповідають принципам здійснення публічних закупівель, що передбачені чинним законодавством.

03.12.2021 року Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області складено висновок №302 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-11-19-014024-a.

Вважаючи висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-11-19-014024-a протиправним, позивач звернувся до суду з позовом.

Приймаючи рішення, суд першої інстанції на підставі встановлених обставин виходив з того, що ФОП ОСОБА_1 надав інформацію в довільній формі про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» та зазначив це зокрема в електронній формі з окремими полями в електронній системі закупівель шляхом внесення відмітки у відповідне поле (чекбокс), завантажив окремими документами (довідки, гарантійні листи, тощо).

Суд першої інстанції звернув увагу, що підтвердження інформації щодо відсутності підстав, визначених пунктами 2, 3, 8 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі», міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, а тому може перевірятися замовником самостійно. При цьому логіко-граматичне тлумачення приписів статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» вказує, що кінцева мета вимог, встановлених цією статтею, свідчить саме про встановлення певних фактів та відомостей під час процедури закупівлі, а не формального виконання приписів вказаної норми.

Надаючи правову оцінку рішенню суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг, колегія суддів приходить до наступного.

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Частинами першою, четвертою, шостою, сьомою, восьмою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон № 922-VIII), моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Згідно абзацу другого пункту 3 частини 1 статті 31 Закону № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.

Статтею 33 Закону № 922-VIII передбачено, що рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником у день визначення учасника переможцем процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Протягом одного дня з дати ухвалення такого рішення замовник оприлюднює в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити таку інформацію:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);

3) кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг;

4) найменування переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) (для фізичної особи);

5) ціна тендерної пропозиції/пропозиції.

Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю може містити іншу інформацію.

Переможцю процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та іншим учасникам електронною системою закупівель автоматично у день визначення учасника переможцем процедури закупівлі/спрощеної закупівлі направляється інформація про переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі із зазначенням його найменування та місцезнаходження.

Замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів.

У разі відмови переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі, неукладення договору про закупівлю з вини учасника або ненадання замовнику підписаного договору у строк, визначений цим Законом, або ненадання переможцем процедури закупівлі документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію/пропозицію такого учасника, визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув, та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю у порядку та на умовах, визначених цією статтею.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.

Водночас, як на етапі перевірки відповідності тендерної пропозиції учасника умовам, визначеним в оголошені про проведення закупівлі та вимогам до предмета такої закупівлі, так і на етапі визначення переможця замовник має право відхилити тендерну пропозицію за наявності однієї із наявної нормативної підстави.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що ФОП ОСОБА_1 під час подання тендерної пропозиції надав через електронну систему закупівель окрім матеріалів для підтвердження своєї відповідності кваліфікаційним вимогам, також і відомості та документи, які підтверджують відсутність підстав, передбачених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі», що підтверджується наступним.

Так, довідкою № 365 від 25.11.2021 року ФОП ОСОБА_1 підтвердив, що не є юридичною особою та відомості щодо нього не внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (т. 2, а.с. 107). Вказане підтверджує відсутність підстави щодо учасника, визначеної пунктом 2 частини 1 статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

Довідкою № 367 від 25.11.2021 року ФОП ОСОБА_1 проінформував, що службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, не було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією (т. 2, а.с. 105). Вказане підтверджує відсутність підстави щодо учасника, визначеної пунктом 3 частини 1 статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

Довідкою № 320 від 25.11.2021 року ФОП ОСОБА_1 підтвердив, що він не був засуджений за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку, тому підтверджує відсутність підстав визначених п. 5 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» (т. 2, а.с. 104).

У довідці № 319 від 25.11.2021 року вказано, що ФОП ОСОБА_1 підтверджує відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою 17 Закону (т.2, а.с. 240).

Таким чином, довідки № 319, 320 від 25.11.2021 року підтверджують відсутність підстави щодо учасника, визначеної пунктом 5 частини 1 статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

Довідкою № 321 від 25.11.2021 року ФОП ОСОБА_1 підтвердив, що ОСОБА_1 не був засуджений за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку (т.2, а.с. 159). Тобто учасник підтвердив відсутність підстави, визначеної пунктом 6 частини 1 статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

На підтвердження відсутності підстави, передбаченої пунктом 8 частини 1 статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» ФОП ОСОБА_1 надав довідку за № 368 від 25.11.2021 року, у якій зазначено, що учасник процедури закупівлі не визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього не відкрита ліквідаційна процедура (т. 2, а.с. 100).

Крім того, підтверджуючи відсутність підстави, передбаченої пунктом 12 частини 1 статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» ФОП ОСОБА_1 надав довідку за № 322 від 25.11.2021 року в якій зазначено, що ФОП ОСОБА_1 , якого уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі (підписав тендерну пропозицію), не був притягнутий згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми (т. 2, а.с. 109).

Відсутність у ФОП ОСОБА_1 заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) підтверджується довідкою №323 від 25.11.2021 р. (т. 2, а.с. 102).

З довідки № 359 від 25.11.2021 року видно, що ФОП ОСОБА_1 підтверджує відсутність підстав, передбачених ч. 2 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» (т. 2, а.с. 248).

Таким чином, на підставі наявних у матеріалах справи доказів суд апеляційної інстанції вважає доведеним ФОП ОСОБА_1 відсутність існування щодо нього підстав, передбачених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі». При цьому матеріали справи не містять інших доказів, які б ставили під сумнів надані документи чи спростовували їх.

Разом із тим, апелянт наполягає, що ФОП ОСОБА_1 повинен був надати вказані документи протягом десяти днів саме з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

Однак колегія суддів вказані доводи оцінює критично та відхиляє з наступних підстав.

Відповідно до статті 26 Закону № 922-VIII, тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його тендерної пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система закупівель повинна забезпечити можливість подання тендерної пропозиції/пропозиції всім особам на рівних умовах.

Кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію/пропозицію (у тому числі до визначеної в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі частини предмета закупівлі (лота).

Отримана тендерна пропозиція/пропозиція вноситься автоматично до реєстру отриманих тендерних пропозицій/пропозицій, у якому відображається інформація про надані тендерні пропозиції/пропозиції, а саме:

1) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі/спрощеної закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель;

2) найменування та ідентифікаційний код учасника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

3) дата та час подання тендерної пропозиції/пропозиції.

Крім того, відповідно до вимог ч. 6 ст. 17 Закону № 922-VIII, переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті.

При цьому, Законом чітко регламентовано, що замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель (ч. 5 ст. 17 Закону).

З огляду на наведені положення законодавства судова колегія також звертає увагу, що учасник подаючи тендерну пропозицію фактично вже надає інформацію про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій статті 17 Закону шляхом заповнення відповідного поля електронної форми в системі закупівель.

Водночас, як встановлено судом апеляційної інстанції ФОП ОСОБА_1 окрім заповнення відповідної інформації у відповідні поля електронної форми, надав також і скановані довідки, які підтверджують факт відсутності підстав, визначених у частинах першій і другій статті 17 Закону.

Отже, судова колегія погоджується із судом першої інстанції, що логіко-граматичне тлумачення приписів статті 17 Закону вказує, що кінцева мета вимог, встановлених цією статтею, свідчить саме про встановлення певних фактів та відомостей під час процедури закупівлі, а не формального виконання приписів вказаної норми.

В контексті досліджуваного питання колегія суддів також звертає увагу, що деякі відомості є загальнодоступними та не потребують окремого підтвердження й можуть бути перевірені замовником самостійно. Зокрема, відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (п. 2 ст. 17 Закону ), а також щодо службової (посадової) особи учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією (п. 3 ст. 17 Закону) є загальнодоступними у відритому державному реєстрі «Реєстрі корупціонерів» за посиланням https://corruptinfo.nazk.gov.ua/.

Відомості щодо визнання учасником процедури закупівлі у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура містяться у відкритому реєстрі за посиланням https://online.minjust.gov.ua/information/.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що матеріали справи містять належні, допустимі та достатні докази надання ФОП ОСОБА_1 інформації в довільній формі про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій статті 17 Закону. У свою чергу апелянт тлумачить положення законодавства, які підлягають до застосування в контексті спірних правовідносин формально та без системного підходу, що вочевидь і призвело до формування помилкових висновків стосовно наявності порушень у цій публічній закупівлі. Жодних доказів на спростування наданих позивачем відомостей в частині спірного питання апелянтом до суду не надано, тому заявлені доводи суд відхиляє за необґрунтованістю.

Також, колегія суддів звертає увагу, що норми Закону України «Про публічні закупівлі» не передбачають процедури усунення виявлених порушень, процедури закупівлі після визначення переможця, процедури закупівлі та укладення із ним договору про закупівлю, а також ані Законом, ані іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати саме розірвання договорів.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в цій справі Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області зроблено не було.

Отже, оскаржуваний висновок про результати моніторингу закупівель не відповідає критеріям обґрунтованості та розсудливості, складений без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення, та з порушенням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача (замовника), а також суспільних інтересів, і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Аналогічні правові висновки викладені Верховним Судом в постановах від 21.01.2021 р. по справі № 120/1297/20-а та від 28.01.2021 р. по справі № 160/12925/19.

При цьому судова колегія враховує правовий висновок Верховного Суду, який міститься у постанові від 31.01.2023 року по справі № 260/2993/21 та передбачає, що законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Зважаючи на те, що учасниками закупівлі у даному випадку не було допущено порушення вимог проведення тендерної закупівлі, то вимога контролюючого органу здійснити припинення зобов`язання за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності є необґрунтованою.

Таким чином, колегія суддів вважає, що висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області підлягає скасуванню, оскільки зазначені у ньому порушення не знайшли свого підтвердження та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги апеляційний суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 262, 263, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2023 року залишити без змін.

Відповідно до ст. 325-328 КАС України постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає крім випадків: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Головуюча суддя: Л.Є. Зуєва

Суддя: М.П. Коваль

Суддя: І.О. Турецька