Справа № 240/20546/22
Суддя: Ватаманюк Р.В.
Дата ухвалення: 2023-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/20546/22

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Попова О.Г.

Суддя-доповідач - Ватаманюк Р.В.

04 квітня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Ватаманюка Р.В.

суддів: Сапальової Т.В. Капустинського М.М. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Чорнокнижник О.В.,

позивача: ОСОБА_1

представників позивача: Гриценка Я. Н., Кувшин І. Р.

представника відповідача: Мельничука Ю. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 січня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового утримання за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

Позивач звернувся із позовом до Житомирського окружного адміністративного суду в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області () № 885 від 10.08.2022 року стосовно накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Житомирській області № 416 о/с від 12.08.2022 року про звільнення ОСОБА_1 зі служби в органах поліції.

- поновити ОСОБА_1 (і.н. НОМЕР_1 ) на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції Бердичівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Житомирській області.

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирській області () на користь ОСОБА_1 (і.н. НОМЕР_1 ) грошове утримання за час вимушеного прогулу.

ІІ. ЗМІСТ СУДОВОГО РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 20.01.2023 у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що з огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини та наявні в матеріалах справи докази, наявності у позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани від 16.05.2022 наказ №489, суд приходить до переконання, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій несумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських. Така оцінка відповідача пов`язана із діями, які були виявлені в рамках проведеного ГУНП у Житомирській області службового розслідування.

Відтак, суд вказав на те, що позивача звільнено зі служби за скоєння дисциплінарного проступку, що виразилося у неетичних та непрофесійних діях під час виконання службових обов`язків стосовно ОСОБА_2 , скоєнні вчинку, який компрометує його як поліцейського та неповідомленні про ознаки кримінального правопорушення, що в свою чергу підриває авторитет поліції в цілому.

Крім того, аргументи представника позивача про те, що внесення відомостей до ЄРДР за ознаками вчинення позивачем кримінального правопорушення та прийняття рішення про його закриття на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, не можуть слугувати підставою для застосування стягнення, відхилені судом, оскільки закриття кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України не вказує на факт вчинення (не вчинення) позивачем дисциплінарного проступку.

ІІІ. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким позов задовольнити повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги скаржник вказав, що судом першої інстанції безпідставно не враховано те, що висновок службового розслідування не містить достатніх належних та допустимих доказів, які беззаперечно свідчили б про вчинення позивачем інкримінованих йому дисциплінарних порушень, за які до нього слід застосовувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Зокрема, долучені до матеріалів службового розслідування акти огляду автомобілів, які могли бути учасниками дорожньо-транспортної пригоди, не можуть бути беззаперечним доказом їх причетності до неї, так як наявний в них опис механічних пошкоджень, жодним чином не підтверджує причинний зв`язок їх отримання саме в результаті ДТП, яка могла мати місце у період 24.07.2022 по 25.07.2022.

Крім цього, стосовно того, що матеріали справи та службового розслідування не містять протоколів про адміністративне правопорушення складеного на одного чи обох учасників ДТП, які повинні бути складені уповноваженими особами, у випадку дорожньо - транспортної пригоди, то враховуючи те, що ОСОБА_1 не було встановлено особи водія, який порушив ПДР та не виконав вимогу поліцейського про зупинку транспортного засобу, а матеріали службового розслідування також не містять беззаперечних доказів того, що дане правопорушення було вчинено саме ОСОБА_2 , що підтверджується відсутністю посилання на складення протоколів про вчинені адміністративні правопорушення останнім, його висновки про наявність вини позивача у даному випадку є протиправними.

На підтвердження викладеного свідчать і результати проведеної перевірки за матеріалами внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 000324 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України, відповідно до якої кримінальне провадження у справі закрито на підставі п.2 ч. 1 ст. 284 КПК України за відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

ІV. ВІДЗИВ НА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу позивача, вказавши, що суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що дискредитує звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. Такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

При цьому наведена позиція представника позивача в апеляційній скарзі ґрунтується на перекручуванні обставин та фактів справи. Зокрема розбіжності в поясненнях позивача та інших очевидців події свідчить про те, що такі пояснення не відповідають дійсності, а є намаганням позивача уникнути застосованого до нього дисциплінарного стягнення.

V. РУХ СПРАВИ У СУДІ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20.03.2023 відкрито апеляційне провадження у справі та призначено справу до апеляційного розгляду на 04.04.2023 о 09:30 год.

В судовому засіданні позивач та його представники підтримали вимоги апеляційної скарги та просили суд задовольнити її повністю.

Представник відповідача заперечив проти задоволення апеляційної скарги, та просив суд рішення суду першої інстанції залишити без змін.

VІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Позивач проходив службу в органах Національної поліції України на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції Бердичівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.

28.07.2020 начальником УГІ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 подано рапорт про те, під час моніторингу бази ІПНП НПУ працівниками УГІ ГУНП в Житомирській області виявлено факт можливого порушення дисципліни та законності окремими поліцейськими Бердичівського РВП ГУНП, який виразився у побитті місцевого мешканця ОСОБА_2 (ЄО Бердичівського РВП ГУНП від 25.07.2022 № 12672), з пропозицією призначити за вказаним фактом службове розслідування.

28.07.2022 наказом ГУНП в Житомирській області від 28.07.2022 № 372 о/с, відповідно до п. 1 ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію», на підставі наказу ГУНП в Житомирській області від 28.07.2022 № 597, капітана поліції ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків за займаною посадою.

З метою проведення своєчасного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин, за підставами викладеними у рапорті, у відповідності до вимог статей 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, а також наказу МВС України від 07.11.2018 №893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту України", наказом ГУНП в Житомирській області від 28.07.2022 № 597 щодо можливих неправомірних дій окремих поліцейських Бердичівського РВП ГУНП стосовно ОСОБА_2 , що мали місце 24.07.2022 - 25.07.2022, викладених у рапорті начальника УГІ ГУНП підполковника поліції Данька В.В., призначено за вказаним фактом службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

На підставі вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України № 893 від 07.11.2018, дисциплінарною комісією проведено службове розслідування, результати якого відображені у висновку службового розслідування щодо можливих неправомірних дій окремих поліцейських Бердичівського РВП ГУНП стосовно ОСОБА_2 , який затверджений начальником ГУНП в Житомирській області 10.08.2022.

На підставі висновку службового розслідування, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у не дотриманні вимог п.п. 1, 2, З, 4 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 3, 4, 6 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, не порушення прав і свобод людини, надання невідкладної, зокрема домедичної та медичної допомоги особам, які постраждали внаслідок правопорушень, що виразилось у вчиненні діянь, які підривають авторитет Національної поліції України, що не сумісні з його подальшим проходженням служби у Національній поліції України, а саме:

- у порушенні вимог п. 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, в частині не вжиття заходів щодо повідомлення на службу «102» УОАЗОР ГУНП про скоєння дорожньо-транспортної пригоди, про завдання тілесних ушкоджень ОСОБА_2 та ненадання допомоги особі, яка її потребує; у невиконанні вимог п. 5 розділу II інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, засобів фото і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, в частині обов`язкового включення портативного відеореєстратора з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо) та у процесі включення портативного відеореєстратора переконання в точності встановлених на пристрої дати та часу; у порушенні п. 4 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, у частині не оформлення матеріалів адміністративного затримання; у порушенні вимог абзаців 1, 2, 3 ст. 261 КУпАП та п. 2 Порядку інформування центрів з надання безоплатної вторинної правової допомоги про випадки затримання осіб, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2011 № 1363, у частині не складення протоколу про адміністративне затримання, не повідомлення родичів затриманого та не інформування центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги; у порушенні вимог п. 8 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах НПУ, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, в частині порушення встановленої заборони вимикати планшетний пристрій та змінювати будь-які його налаштування під час несення служби;

- у порушенні вимог ч. 4 ст. 43, ч. 2 ст. 44 та ч. 6 ст. 45 Закону України «Про Національну поліцію», у частині не виконання обов`язку надати невідкладну медичну допомогу особам, які постраждали в результаті застосування заходів примусу, не виконання обов`язку письмово повідомити свого керівника, а той зобов`язаний повідомити прокурора про завдання особі тілесних ушкоджень унаслідок застосування фізичної сили та не виконання обов`язку у письмовій формі повідомити свого керівника про застосування до особи спеціального засобу;

- у порушенні вимог п.п. 2, 3, 4 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.1 1.2015 № 1376 та абзацу 4 ст. 258 КУпАП, у частині не складання протоколу про адміністративне правопорушення та не винесення постанови про адміністративне правопорушення зафіксоване не в автоматичному режимі стосовно ОСОБА_2 , що призвело до уникнення останнім адміністративної відповідальності;

- у порушенні вимог абзаців 1, 2 п. 6 розділу І Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми «Custody Records» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 24.05.2022 № 311, у частині порушення заборони заходити в інформаційну підсистему не під своїм логіном та паролем та передавати іншим особам свій логін і пароль доступу до системи «ШНП»;

- у неналежному виконанні вимог п.п. 6, 8, 12, 21, 22 посадових інструкцій, згідно яких зобов`язаний у випадках передбачених законом складати протоколи про адміністративні правопорушення, здійснювати провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймати рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечувати їх виконання, доставляти у випадках і порядку, визначених законом затриманих осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення та осіб, які вчинили адміністративні правопорушення, уживати всіх можливих заходів для надання невідкладної, зокрема домедичної та медичної допомоги особам, які постраждали внаслідок кримінальних та адміністративних правопорушень, нещасних випадків, відповідає за своєчасне та повне (об`єктивне) внесення інформації про результати реагування на правопорушення або подію в системі ІПНП за допомогою планшетного пристрою, після закінчення чергування доповідати безпосередньому керівникові про результати роботи ГРИП за зміну з наданням відповідних підтверджуючих матеріалів (рапортів, пояснень, довідок, фото-, аудіо-, відеоматеріалів тощо) щодо виконання поставлених під час інструктажу завдань, у тому числі службових, в ІП «Службове завдання»;

- а також результатів реагування на правопорушення та події.

Відповідно до наказу начальника ГУНП в Житомирській області "Про застосування дисциплінарного стягнення" від 10.08.2022 за № 885 (пункт 3) за вчинення дисциплінарного проступку, застосовано до інспектора сектору реагування патрульної поліції Бердичівського РВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

На підставі вищезазначеного наказу ГУНП в Житомирській області винесено наказ "По особовому складу" від 12.08.2022 за № 416 о/с про звільнення зі служби на підставі підпункту 6 пункту 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) капітана поліції ОСОБА_1 , інспектора сектору реагування патрульної поліції Бердичівського РВП ГУНП, з 12 серпня 2022 року.

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, 29.07.2022 за заявою ОСОБА_2 від 28.07.2022 про вчинення щодо нього кримінального правопорушення СУ ГУНП, внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000324 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України. 03.08.2022 Житомирською обласною прокуратурою визначено підслідність у вказаному кримінальному провадженні за Другим слідчим Територіального управління ДБР, розташованого у місті Хмельницькому.

29.07.2022 за вказаним фактом Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000324 за фактом перевищення службових повноважень працівниками Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області відносно ОСОБА_2 , тобто за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України.

Не погоджуючись з вищезазначеними наказами та вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

VІІ. ПОЗИЦІЯ СЬОМОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО АДМІНІСТРАТИВНОГО СУДУ

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції за такими доводами.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України від 02.07.2015 року №580-VIII Про Національну поліцію (далі Закон №580-VIII).

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону №580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно ч.1 ст.8 Закону №580-VIII, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Положеннями ч.1 ст.59 Закону №580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Водночас, на поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 №2337-VII (далі Дисциплінарний статут).

Згідно ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ст.11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з посади.

Колегія суддів також враховує, що відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Наведені правові норми дають підстави для висновку, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування передбачена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. №893 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1-3 розділу V Порядку №893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Так, матеріалами справи підтверджується, що підставою для винесення спірного наказу Головного управління Національної поліції у Житомирській області № 416 о/с від 12.08.2022 про звільнення ОСОБА_1 зі служби в органах поліції стали результати службового розслідування про вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у не дотриманні вимог п.п. 1, 2, З, 4 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 3, 4, 6 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, не порушення прав і свобод людини, надання невідкладної, зокрема домедичної та медичної допомоги особам, які постраждали внаслідок правопорушень, що виразилось у вчиненні діянь, які підривають авторитет Національної поліції України, що не сумісні з його подальшим проходженням служби у Національній поліції України.

Результати службового розслідування викладено у Висновку від 10.08.2022, яким встановлено, що надзвичайна подія, яка мала місце 24.07.2022-25.07.2022 за участю окремих поліцейських Бердичівського РВП ГУНП, які заступили на чергування в однострої із вогнепальною зброєю та спеціальними засобами у складі групи реагування патрульної поліції на службовому автомобілі марки «Mitsubishi Outlander», номерний знак НОМЕР_2 . А саме здійснення службових повноважень щодо реагування на порушення водієм ОСОБА_2 , який рухався автомобілем марки «HYUNDAI 130», номерний знак НОМЕР_3 та який порушив вимоги розділу 34 Правил дорожнього руху України.

В ході розслідування, зокрема встановлено:

- капітан поліції ОСОБА_1 заходів щодо повідомлення на службу «102» УОАЗОР ГУНП про скоєння дорожньо-транспортної пригоди не вжив;

- екіпаж службового автомобіля марки «Mitsubishi Outlander» номерний знак НОМЕР_4 вимкнув геопозиціонування пристрою: 000144C88A34A0FD;

- капітан поліції ОСОБА_1 не вжив заходів щодо повідомлення на службу «102» УОАЗОР ГУНП про завдання ним тілесних ушкоджень ОСОБА_2 ;

- капітан поліції ОСОБА_1 не виконав вимоги абзацу 1 ст. 261 КУпАП, тобто не склав протокол про адміністративне затримання, та не повідомив родичів затриманого і не проінформував центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги;

- капітан поліції ОСОБА_1 не притягнув ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, протокол про адміністративне правопорушення не склав та постанову про адміністративне правопорушення зафіксоване не в автоматичному режимі не виніс;

- капітан поліції ОСОБА_1 , під час перевірки осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , порушив заборони заходити в інформаційну підсистему не під своїм логіном та паролем та передавати іншим особам свій логін і пароль доступу до системи «ІПНП».

Разом із цим, в рамках проведення службового розслідування, було зібрано письмові та електронні докази, якими підтверджено вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Зокрема:

- заява ОСОБА_2 від 28.07.2022 до Житомирського управління ДВБ НПУ, з приводу спричинення 24.07.2022 йому тілесних ушкоджень працівниками СРПП Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області та вимаганні неправомірної вигоди за дорожньо-транспортну пригоду, яку він не вчиняв;

- акт від 28.07.2022 про огляд автомобіля марки "Mitsubishi Outlander", номерний знак НОМЕР_2 , закріпленого за Бердичівським РВП ГУНП в Житомирській області, у ході огляду вказаного автомобіля виявлено механічні пошкодження переднього номерного знаку на синьому фоні (060951), решітки номерного знаку, переднього бамперу з правого боку, хром-накладки з правого боку;

- акт від 28.07.2022 про огляд автомобіля марки "Hyundai ЗО", номерний знак НОМЕР_5 , який перебуває у власності ОСОБА_2 , у ході огляду вказаного автомобіля виявлено механічні пошкодження лівої частини заднього бамперу, його зміщення з кріпленням, а також незначна вм`ятина п`ятої дверцяти багажника у нижній лівій частині;

- відомості системи ІПНП про дислокацію нарядів поліції області (Код: 9gig) до несення служби в Бердичівському РВП з 09.00 год 24.07.2022 до 09.00 год. 25.07.2022;

- відеозаписи з камер системи зовнішнього відеоспостереження "Безпечне місто", приміщення ТОВ "АТБ-маркет" розташованого по вул. Європейській, буд. 84 у м. Бердичеві;

- витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, 29.07.2022 за заявою ОСОБА_2 від 28.07.2022 про вчинення щодо нього кримінального правопорушення, внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000324 за фактом перевищення службових повноважень працівниками Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області відносно ОСОБА_2 , за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України;

- покази свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , якими підтверджено факти встановлені в ході службового розслідування та спростовані покази капітана поліції ОСОБА_1 .

Висновком встановлено, що ОСОБА_1 було вчинено дисциплінарний проступок, та порушення:

- вимог п. 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, в частині не вжиття заходів щодо повідомлення на службу « 102» УОАЗОР ГУНП про скоєння дорожньо-транспортної пригоди, про завдання тілесних ушкоджень ОСОБА_2 та ненадання допомоги особі, яка її потребує; у невиконанні вимог п. 5 розділу II інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, засобів фото і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, в частині обов`язкового включення портативного відеореєстратора з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо) та у процесі включення портативного відеореєстратора переконання в точності встановлених на пристрої дати та часу; у порушенні п. 4 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, у частині не оформлення матеріалів адміністративного затримання; у порушенні вимог абзаців 1, 2, 3 ст. 261 КУпАП та п. 2 Порядку інформування центрів з надання безоплатної вторинної правової допомоги про випадки затримання осіб, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2011 № 1363, у частині не складення протоколу про адміністративне затримання, не повідомлення родичів затриманого та не інформування центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги; у порушенні вимог п. 8 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах НПУ, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, в частині порушення встановленої заборони вимикати планшетний пристрій та змінювати будь-які його налаштування під час несення служби;

- вимог ч. 4 ст. 43, ч. 2 ст. 44 та ч. 6 ст. 45 Закону України «Про Національну поліцію», у частині не виконання обов`язку надати невідкладну медичну допомогу особам, які постраждали в результаті застосування заходів примусу, не виконання обов`язку письмово повідомити свого керівника, а той зобов`язаний повідомити прокурора про завдання особі тілесних ушкоджень унаслідок застосування фізичної сили та не виконання обов`язку у письмовій формі повідомити свого керівника про застосування до особи спеціального засобу;

- вимог п.п. 2, 3, 4 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.1 1.2015 № 1376 та абзацу 4 ст. 258 КУпАП, у частині не складання протоколу про адміністративне правопорушення та не винесення постанови про адміністративне правопорушення зафіксоване не в автоматичному режимі стосовно ОСОБА_2 , що призвело до уникнення останнім адміністративної відповідальності;

- вимог абзаців 1, 2 п. 6 розділу І Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми «Custody Records» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 24.05.2022 № 311, у частині порушення заборони заходити в інформаційну підсистему не під своїм логіном та паролем та передавати іншим особам свій логін і пароль доступу до системи «ШНП»;

- неналежному виконанні вимог п.п. 6, 8, 12, 21, 22 посадових інструкцій, згідно яких зобов`язаний у випадках передбачених законом складати протоколи про адміністративні правопорушення, здійснювати провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймати рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечувати їх виконання, доставляти у випадках і порядку, визначених законом затриманих осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення та осіб, які вчинили адміністративні правопорушення, уживати всіх можливих заходів для надання невідкладної, зокрема домедичної та медичної допомоги особам, які постраждали внаслідок кримінальних та адміністративних правопорушень, нещасних випадків, відповідає за своєчасне та повне (об`єктивне) внесення інформації про результати реагування на правопорушення або подію в системі ІПНП за допомогою планшетного пристрою, після закінчення чергування доповідати безпосередньому керівникові про результати роботи ГРИП за зміну з наданням відповідних підтверджуючих матеріалів (рапортів, пояснень, довідок, фото-, аудіо-, відеоматеріалів тощо) щодо виконання поставлених під час інструктажу завдань, у тому числі службових, в ІП «Службове завдання»;

- а також результатів реагування на правопорушення та події.

При цьому, колегія суддів відхиляє доводи позивача, що долучені до матеріалів службового розслідування акти огляду автомобілів, які могли бути учасниками дорожньо-транспортної пригоди, не можуть бути беззаперечним доказом їх причетності до неї, так як наявний в них опис механічних пошкоджень, жодним чином не підтверджує причинний зв`язок їх отримання саме в результаті ДТП, яка могла мати місце у період 24.07.2022 по 25.07.2022 з огляду на таке.

Так, висновком службового розслідування було досліджено даний факт щодо пошкодження переднього бампера та номерного знаку, на службовому автомобілі саме 24.07.2022.

Зокрема вищевказані обставини підтверджуються поясненнями ОСОБА_2 , який стверджує, що коли він виконував поворот з вул. Данилівської на вул. Чкалова то поліцейський автомобіль здійснив зіткнення своєю передньою частиною у задню частину його автомобіля, але він продовжив рух.

Відповідно до акту від 28.07.2022 про огляд автомобіля марки «Hyundai I30», номерний знак НОМЕР_6 , який перебуває у власності ОСОБА_2 , у ході огляду вказаного автомобіля виявлено механічні пошкодження лівої частини заднього бамперу, його зміщення з кріпленням, а також незначна вм`ятина п`ятої дверцята багажника у нижній лівій частині.

Згідно акту від 28.07.2022 про огляд автомобіля марки «Mitsubishi Outlander», номерний знак НОМЕР_2 , закріпленого за Бердичівським РВП ГУНІ в Житомирській області, у ході огляду вказаного автомобіля виявлено механічні пошкодження переднього номерного знаку на синьому фоні (060951), решітки номерного знаку на синьому фоні (060951), решітки номерного знаку, переднього бамперу з правого боку, хром накладки з правого боку.

Крім того, також необґрунтованими є посилання позивача в апеляційній скарзі, що службове розслідування було розпочате 28.07.2022, а подія мала місце в період з 24.07.2022 по 25.07.2022, а тому його висновки про наявність вини ОСОБА_1 щодо відсутності збереженої інформації з портативного відео реєстратора жодним чином у встановлений порядок та спосіб під час проведення службового розслідування підтверджені не були з огляду на таке.

Порядок застосування органами, підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції автоматичної фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису визначений Інструкцією із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України 18 грудня 2018 року № 1026, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 11 січня 2019 р. за № 28/32999 (далі - Інструкція №1026).

Відповідно до пункту 2 Розділу I Інструкції №1026, застосування працівниками поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, здійснюється з метою: попередження, виявлення або фіксування правопорушення; охорони громадської безпеки та власності; забезпечення безпеки осіб; забезпечення публічної безпеки і порядку.

За визначенням, наведеним у пункті 3 розділу І Інструкція №1026, портативний відеореєстратор - це пристрій, призначений для запису, зберігання та відтворення відеоінформації, технічні характеристики та особливості конструкції якого дають змогу закріпити його на форменому одязі поліцейського.

Пунктом 4 розділу ІІ Інструкція №1026 передбачено, що під час здійснення повноважень поліцейськими портативний відеореєстратор закріплюється на його форменому одязі на грудях (ближче до плечового суглоба) так, щоб не створювати перешкод діям поліцейського. У випадках, пов`язаних з необхідністю якісної фіксації подій, поліцейські можуть тримати портативний відеореєстратор у руках. Дозволяється закріплення портативного відеореєстратора на екіпіруванні (шоломі) або зброї, якщо їх конструкцією передбачені відповідні кріплення.

Згідно з пунктом 5 розділу ІІ Інструкція №1026, включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу. Таким чином, вищезазначені норми Інструкції №1026 встановлюють імперативний обов`язок поліцейського під час здійснення ним своїх службових обов`язків здійснювати безперервну відеозйомку на портативний відео реєстратор, який закріплений на його форменний одяг на грудях.

Відповідно до пункту 6 розділу II Інструкції №1026,під час здійснення повноважень поліцейський забезпечує збереження та належні умови експлуатації виданого йому портативного відеореєстратора та не допускає його розряджання.

Крім того, згідно з п. 2 Розділу 3 Інструкції №1026 включення відеореєстратора здійснюється з моменту початку виконання службових обов`язків або спеціальної поліцейської операції, а відеозапис ведеться безперервно до її завершення, при цьому в процесі включення відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу. Залежно від наявних режимів відеореєстратора та освітлення відеозапис здійснюється у відповідному режимі денної або нічної зйомки.

Згідно з п 1 Розділу 8 вивантаження відеозаписів з карт пам`яті портативних відеореєстраторів та відеореєстраторів, установлених на службових транспортних засобах, БпЛА, на сервер зберігання відеозаписів здійснюється шляхом приєднання карти пам`яті до спеціального обладнання в автоматичному режимі за допомогою спеціального програмного забезпечення або в інший спосіб, визначений виробником до такого сервера.

Відповідно до п. 2-3 Розділу 8 відеозаписи автомобільних та стаціонарних систем зберігаються на сервері у визначений виробником спосіб.

Строк зберігання відеозаписів становить:

1) з портативних та відеореєстраторів, установлених у службових транспортних засобах, БпЛА,- 30 діб;

2) з автомобільної або стаціонарної системи залежно від технічних характеристик - не менше 30 діб;

3) у стаціонарних системах, які використовуються під час відбору кандидатів на службу до поліції,- 60 діб;

4) під час проведення поліцейськими навчальних занять та навчальних зборів зі службової підготовки - встановлюється керівником навчань.

Таким чином, ОСОБА_1 був зобов`язаний вести безперервну відеозйомку на портативний відеореєстратор, та вивантаження відеозаписів з карт пам`яті портативних відеореєстраторів на сервер зберігання відеозаписів, де вони мають зберігатись не менше 30 діб. Однак, матеріалами справи підтверджується, що згідно журналом виїзду та повернення транспортних засобів Бердичівського РВП ГУНП від 02.11.2021 (інв. N° 2794), виїзд 24.07.2022 на службовому автомобілі марки «Mitsubishi Outlander», номерний знак НОМЕР_2 , здійснив капітан поліції ОСОБА_1 при цьому, вивантаження та збереження відеозаписів з автомобільних віеореєстраторів службових автомобілів марки «Mitsubishi Outlander», номерний знак НОМЕР_2 , та НОМЕР_7 , за період з 08.00 24.07.2022 по 08.00 25.07.2022 не здійснювалось.

Разом з тим, колегія суддів також відхиляє твердження позивача, що в матеріалах проведеного службового розслідування відсутні достатні належні та допустимі документальні та інші докази, які беззаперечно підтверджували б факт протиправних дій з боку поліцейських та зокрема позивача щодо застосування спеціальних засобів та спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_2 , оскільки спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_2 підтверджується заявою ОСОБА_2 від 28.07.2022, адресованої начальникові Житомирського управління ДВЕ НПУ, довідкою КНП «Бердичівська міська лікарня» Бердичівської міської ради від 25.07.2022 № 1740 та показами свідків.

Так, відповідно до заяви ОСОБА_2 від 28.07.2022, адресованої начальникові Житомирського управління ДВЕ НПУ, заявник просить вжити заходів реагування приводу спричинення 24.07.2022 йому тілесних ушкоджень працівниками Бердичівського РВШ ГУНП в Житомирській області.

Відповідно до довідки КНП «Бердичівська міська лікарня» Бердичівської міської ради від 25.07.2022 № 1740 установлено, що ОСОБА_2 , 2001 року народження, звертався в травмпункт 25.07.2022 о 22.50 з приводу травми, яку отримав 24.07.2022 о 22.23, та останньому встановлено діагноз: «Забій м`яких тканин голови. ЗЧМТ. Струс головного мозку. Тверезий». Від госпіталізації відмовився.

За фактом застосування поліцейськими до ОСОБА_2 фізичної сили, спеціального засобу кайданки та спричинення йому тілесних ушкоджень СУ ГУНП внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000324 від 29.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України, за заявою ОСОБА_2 від 28.07.2022 про вчинення щодо нього кримінального правопорушення.

Крім того, твердження позивача, щодо того, що оскільки ОСОБА_1 не було встановлено особи водія, який порушив ПІДР та не виконав вимогу поліцейського про зупинку транспортного засобу, а матеріали службового розслідування також не містять беззаперечних доказів того, що дані правопорушення було вчинено саме ОСОБА_12 , а тому у позивача був відсутній обов`язок на складання протоколу про адміністративне затримання та протоколу про адміністративне правопорушення є необґрунтованими з огляду на таке.

Так, переслідування автомобіля порушника нарядом поліції у складі позивача та подальше його затримання підтверджується відомостями системи ІНІ про дислокацію нарядів поліції області (Код: 9gig) до несення служби в Бердичівському РВП з 09.00 год 24.07.2022 до 09.00 год. 25.07.2022, відеозаписими з камер системи зовнішнього відеоспостереження «Безпечне місто», приміщення ТОВ «АТБ-маркет» розташованого по АДРЕСА_1 та показами свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_13 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

При цьому згідно з інформацією УІАП ГУНП від 03.08.2022 № 924/27/01-2022, установлено, що 24.07.2022 о 23.10 під логіном користувача " ОСОБА_14 " перевірено особу на ім`я " ОСОБА_2 ", ІНФОРМАЦІЯ_1 , за категоріями "особа", "адмінпрактика", "єдиний облік". У свою чергу, 24.07.2022 о 23.57 під логіном користувача " ОСОБА_1 " перевірено особу на ім`я " ОСОБА_4 ", 2005 року народження, за категоріями "особа", "єдиний облік". Крім того, 24.07.2022 о 23.58 вказаним користувачем перевірено особу на ім`я " ОСОБА_15 ", ІНФОРМАЦІЯ_2 , за категоріями "особа", "єдиний облік".

Отже, наявними в матеріалах справи доказами, які досліджені під час службового розслідування спростовується доводи позивача щодо того, що ОСОБА_1 не було встановлено особи водія, який порушив ПДР та не виконав вимогу поліцейського про зупинку транспортного засобу, а тому був відсутній обов`язок на складання протоколу про адміністративне затримання та протоколу про адміністративне правопорушення.

Відтак, зазначені обставини підтверджують порушення ОСОБА_1 вимоги абзацу 1 ст. 261 КУпАП, вимог п.п. 2, 3, 4 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.1 1.2015 № 1376 та абзацу 4 ст. 258 КУпАП, у частині не складання протоколу про адміністративне правопорушення та не винесення постанови про адміністративне правопорушення зафіксоване не в автоматичному режимі стосовно ОСОБА_2 , що призвело до уникнення останнім адміністративної відповідальності та вимог абзаців 1, 2 п. 6 розділу І Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми «Custody Records» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 24.05.2022 № 311, у частині порушення заборони заходити в інформаційну підсистему не під своїм логіном та паролем та передавати іншим особам свій логін і пароль доступу до системи «ШНП».

Таким чином результатами службового розслідування підтверджується вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що виразилось у не дотриманні вимог п.п. 1, 2, З, 4 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 3, 4, 6 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, не порушення прав і свобод людини, надання невідкладної, зокрема домедичної та медичної допомоги особам, які постраждали внаслідок правопорушень, що виразилось у вчиненні діянь, які підривають авторитет Національної поліції України, що не сумісні з його подальшим проходженням служби у Національній поліції України.

При цьому дисциплінарною комісією враховано характер і тяжкість вчиненого порушення, службову характеристику ОСОБА_1 , наявність/відсутність обставин, які обтяжують і пом`якшують відповідальність, зокрема вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення та сформовано об`єктивний висновок про необхідність застосування до позивача дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції.

Встановлені в ході службового розслідування обставини дійсно свідчать про вчинення позивачем дій, які знижують авторитет поліції, викликають недовіру до поліцейських, оскільки перебуваючи на службі у поліції, позивач допустив дії, з якими органи поліції безпосередньо ведуть боротьбу. Тобто, така поведінка поліцейського є недопустимою, суперечить інтересам служби, позаяк позивач присягнув з гідністю нести високе звання поліцейського (стаття 64 Закону України "Про національну поліцію"), а натомість вчинив проступок, який дискредитує органи поліції та поліцейських в цілому.

Колегія суддів апеляційного суду враховує, що в межах проведеного службового розслідування встановлені фактичні дані, що підтверджують реальну наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним та дією порушника, висновки службового розслідування відповідають вимогам щодо обґрунтованості, такі містять всі необхідні відомості, які повинні враховуватись при прийнятті вмотивованого рішення. Отже, в діях позивача наявний склад дисциплінарного проступку, а вид дисциплінарного стягнення керівництвом обрано обґрунтовано, з урахуванням обставин у справі, та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Разом з тим, доводи позивача про відсутність достатніх і належних доказів порушення ним службової дисципліни вчинення дисциплінарного проступку є безпідставними, оскільки це підтверджується висновком службового розслідування, який складений на підставі обставин, що підтверджуються відповідними матеріалами, показами свідків і відеозаписами.

Висновком службового розслідування, наказом про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та рішенням суду першої інстанції правомірно встановлено, в чому саме полягало порушення службової дисципліни та які норми законодавства порушено позивачем.

Аргументи позивача про те, що результати проведеної перевірки за матеріалами внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 000324 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.365 КК України, відповідно до якої кримінальне провадження у справі закрито на підставі п.2 ч. 1 ст. 284 КПК України за відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення є слушними тільки в тій частині, що в діях позивача відсутній склад саме цього кримінального правопорушення, проте не дисциплінарного проступку.

Так, у своїй практиці Верховний Суд, аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, неодноразово висновував, що однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту. Іншою підставою звільнення є набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного або кримінального правопорушення.

Водночас вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

Притягнення до різних видів юридичної відповідальності передбачає виконання/дотримання відмінних і самостійних (окремих) процедур, які передують ухваленню рішення про накладення певного виду стягнення.

Позиція щодо неможливості притягнути працівника поліції до дисциплінарної відповідальності лише на підставі інформації, яка є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні, та про необхідність встановлення складу дисциплінарного проступку, який є відмінним від складу кримінального правопорушення викладена Верховним Судом, зокрема, в постанові від 28.02.2020 у справі № 818/1274/17.

Верховний Суд у постанові від 02.12.2020 у справі № 420/5368/18 зауважив, що кримінальна та дисциплінарна відповідальність є різними, окремими і самостійними видами відповідальності поліцейського. Порядок і підстави притягнення поліцейського до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

Верховний Суд зазначає, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Тож вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.

Крім того, у постанові від 14.04.2021 у справі №320/3085/20 Верховний Суд зазначив, що законодавець чітко розмежовує випадки притягнення поліцейського до дисциплінарної та кримінальної відповідальності у якості двох самостійних підстав для звільнення зі служби. Так, у першому випадку рішення про звільнення поліцейського зі служби в Національній поліції ухвалюється на підставі висновку службового розслідування, а у другому - на підставі обвинувального вироку суду, що набрав законної сили. Отже, наявність судового рішення про визнання особи винною у вчиненні кримінального правопорушення не є визначальною для притягнення такої особи до дисциплінарної відповідальності, адже питання про дисциплінарну відповідальність вирішується за результатами проведення службового розслідування.

Такий підхід до вирішення питання про правомірність притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності застосовано Верховним Судом, зокрема, у постановах від 07.02.2020 у справі № 260/1118/18, від 28.02.2020 у справі № 825/1398/17, від 30.09.2021 у справі № 814/334/17, від 07.07.2022 у справі № 460/5545/20, від 22.09.2022 у справі № 420/4977/20, від 17.11.2022 у справі № 480/9492/20, від 08.12.2022 у справі №460/2583/19.

Колегія суддів враховує, що позивача звільнено зі служби в поліції за порушення вимог спеціального законодавства щодо служби в Національній поліції, як-то Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України «Про Національну поліцію», що призвело до скоєння вчинків, які компрометують поліцейського та дискредитують поліцію в цілому.

При цьому, слід зазначити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Крім того, апеляційний суд зауважує, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських. Така оцінка відповідача пов`язана із діями, які були виявлені під час досудового розслідування у межах кримінального провадження щодо отримання позивачем неправомірної вигоди.

Своєю чергою, висновки суду першої інстанції щодо правомірності застосування до позивача дисциплінарного стягнення здійснені з урахуванням усіх обставин справи та не спростовані фактичними даними, установленими під час розгляду справи

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19.042021 у справі №240/2677/20 та від 22.03.2023 у справі № 200/11036/20-а

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, відтак підстави для їх задоволення також відсутні.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі №815/2443/16, від 04 грудня 2019 року у справі № 824/355/17-а, від 26 січня 2021 року у справі № 2140/1342/18, від 13 серпня 2020 року у справі № 817/3305/15, від 24 листопада 2020 року у справі №2140/1341/18.

VІІІ. ВИСНОВОК ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Оскільки доводи апеляційних скарг не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 січня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 11 квітня 2023 року.

Головуючий Ватаманюк Р.В.

Судді Сапальова Т.В. Капустинський М.М.