Справа № 520/22112/21
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2023-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

28 березня 2023 року № 520/22112/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Білової О.В.,

за участю секретаря судового засідання Походенко А.І.,

за участю представників: позивача Івтушка С.В., Репяти В.О., відповідача Милейко К.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківський завод "Полімерконтейнер" (вул. Копиловська, буд. 31, м. Харків, 61052, ) до Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003, ) про скасування рішень і карток відмови,-,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Харківський завод "Полімерконтейнер" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківської митниці Державної митної служби України, в якому просить суд:

- скасувати рішення №КТ-UА-2021 від 29.09.2021 Харківської митниці Державної митної служби України про визначення коду товару, яким було змінено код товару з на , та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2021/01755;

- скасувати рішення №UА807000/2021/001б86/2 від 18.10.2021 Харківської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості, яким скориговано митну вартість товару з 2,5 дол. США з 1 кг до 4,23 дол. США з 1 кг та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2021/01849.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 29.09.2021 року посадовою особою Харківської митниці Державної митної служби України прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-UА-2021, яким було змінено код товару з на , та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2021/01755. У зв`язку зі зміною коду товару, відповідно, змінилась і ставка ввізного мита, з 1% (який мав бути сплачений позивачем, виходячи з задекларованого ним коду товару ) на 8% (виходячи зі зміненого коду товару відповідачем ). Після подання позивачем митної декларації з кодом товару відповідачем 18.10.2021 прийнято рішення №UА807000/2021/001б86/2 про коригування митної вартості, яким скориговано митну вартість товару з 2,5 дол. США за 1 кг до 4,23 дол. США з 1 кг, а також картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2021/01849. З метою завершення митного оформлення позивач був вимушений 18.10.2021 додатково сплатити на рахунок Державної митної служби України різницю платежів з митної вартості, визначеної митним органом. Всього позивачем сплачено 723 349, 97 грн, з яких 416 203, 41 грн (181 011,94 грн ввізного мита + 235 191,47 грн ПДВ). Позивач вважає безпідставною зміну коду товару, оскільки має експертні висновки на підтвердження своєї позиції, один з яких складений експертною установою, а також іншою митницею при проведенні митних процедур за цим саме контрактом та товаром. З огляду на зазначене, позивач вважає, що був змушений надмірно сплатити грошові кошти через оскаржувані рішення та через необхідність завершення процедури митного оформлення, через що звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою від 09.11.2021 позовну заяву залишено без руху з підстав несплати судового збору.

Ухвалою судді від 19.11.2021 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

06.12.2021 відповідачем подано відзив на адміністративний позов, в якому в обґрунтування заперечень відповідач зазначив, що за результатами дослідження характеристики товару, в тому числі наявність з однієї поверхні тканини суцільного тонкого напівпрозорого безкольорового матового покриття поліпропіленовою плівкою, що сприймається неозброєним оком, товар, що ввозився позивачем, не підпадає під виключення з товарної позиції 5903, перелічені в Примітці 2 до групи 59. Текстильні матеріали, просочені, з покриттям або дубльовані пластмасами, крім матеріалів товарної позиції 5902, класифікуються в товарній позиції 5903. Враховуючи вищевикладене, товар класифіковано за кодом згідно з УКТ ЗЕД як тканину полотняного переплетення, виготовлену з комплексних синтетичних поліпропіленових стрічкових ниток на 100% (нитки шириною 2,0-3,0мм), яка з однієї сторони має суцільне тонке напівпрозоре безкольорове матове покриття - плівку з поліпропілену, виявлену неозброєним оком. Крім того, під час здійснення співробітником підрозділу митного оформлення митного контролю МД №UA807170/2021/065739 від 06.10.2021 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР, щодо можливого заниження митної вартості товарів (додаються), в тому числі за кодами: 105-2 (Контроль правильності визначення митної вартості), 106-2 (Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів). По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». У результаті порівняння задекларованого за ціною угоди рівня митної вартості оцінюваних товарів з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів за фактами митних оформлень митницями, було встановлено, що рівень митної вартості товару згідно ЄАІС - 0,2955 дол. США/м2 товару (4,23 дол. США/кг. товару), задекларований рівень митної вартості - 0,1752 дол. США/м2 товару (2,5078 дол. США/кг. товару). Надані додатково документи не спростували сумніви митниці щодо наявності розбіжностей в наданих документах та відсутності всіх складових митної вартості поданого до митного оформлення та митного контролю товару. Тому Харківська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2021/001686/2 від 18.10.2021 за резервним методом відповідно до положень ст.64 МК України. При прийнятті митницею рішення про коригування митної вартості товару за основу взято наявну в митниці цінову інформацію, що міститься у ціновій базі ЄАІС про товари, митне оформлення яких вже здійснено, за рівнем митної вартості 0,2955 дол. США/м2 товару (4,23 дол. США/кг. товару). Джерелом інформації для даного Рішення є наявна у ЄАІС цінова інформація про митні оформлення подібних товарів здійснене у максимально наближений термін, а саме за ЕМД № UA805020/2021/010066 від 07.10.2021.

Протокольною ухвалою суду від 16.02.2022 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.

В підготовчому засіданні 25.01.2023 представники позивача просили суд не розглядати подане клопотання про призначення експертизи та відмовились від виклику в судове засідання експертів, про що просили суд у підготовчому засіданні 02.02.2022.

Протокольною ухвалою суду від 25.01.2023 закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

В судовому засіданні представники позивача позов підтримали, просили задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представниця відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, посилаючись на правомірність та обґрунтованість прийнятих спірних рішень.

Дослідивши матеріали справи, доводи позову та відзиву, заслухавши пояснення сторін, суд встановив такі обставини.

17 квітня 2019 р. позивачем укладено контракт №1704 з «Has Sentetik Documa San. ve Tic. A.S» (Туреччина). На підставі вказаного контракту TOB «Харківський завод» Полімерконтейнер» здійснює закупівлю у виробника поліпропіленової тканини, яка використовується позивачем у виробництві промислових контейнерів.

30 червня 2021 р. до вказаного Контракту сторонами було складено специфікацію №13, згідно якої Has Sentetik Documa San. ve Tic. A.S. здійснює поставку підприємству поліпропіленової тканини (напів-рукав) - 127 см., за ціною 2,50 USD за 1 кг., загальною вагою|22 000 кг., на загальну суму 55 000,00 USD, на умовах CRF, порт Одеси (Україна), згідно з Інкотермс 2010. Вказана партія товару прибула на територію України у вересні 2021.

20.09.2021 до митного поста «Харків товарний» Харківської митниці позивачем в особі митного декларанта ФОП ОСОБА_1 подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД) типу ІМ40ДЕ №UA807170/2021/061359 на товар «POLYPROPYLENE FABRIC (HALF TUBULAR)-127 CM WHITE - GRMT2:50+20 +-5gr/m2 /Поліпропіленова тканина (напів-рукав) - 127см -22000 кг. Являють собою тканини виготовлені із стрічкових або подібної форми ниток з поліпропілену завширшки в розгорнутому стані 2,54 м. Тканина напів-рукав білого кольору щільністю 70г/м2. Для власних виробничих потреб. Виробник: Has Sentetik Dokuma San. ve Tic. A.S., торгівельна марка: HAS, країна виробництва: TR» за кодом згідно з УКТ ЗЕД.

У ЕМД №UA807170/2021/061359 від 20.09.2021 декларантом у графах 31 та 33 зазначено:

- POLYPROPYLENE FABRIC (HALF-TUBULAR)-127 CM WHITE -GRMT2:50+20 +-5gr/m2 /Поліпропіленова тканина (напів-рукав)-127см -22000 кг. Являють собою тканини, виготовлені із стрічкових або подібної форми ниток з поліпропілену завширшки в розгорнутому стані 2,54 м. Тканина напів-рукав білого кольору щільністю 70г/м2. Для власних виробничих потреб. Виробник: Has Sentetik Dokuma San. ve Tic. A.S., торгівельна марка: HAS, країна виробництва: TR, код товару (графа 33 ВМД) .

З метою контролю правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД відповідачем було направлено запит № 238 від 29.09.2021 до спеціалізованого підрозділу митниці (управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД). До запиту були додані результати проведених лабораторних досліджень.

Згідно з Висновком Харківського управління експертиз та досліджень СЛЕД від 29.09.2021 №-0530, товар являє собою текстильний матеріал білого кольору (вибілений), виготовлений шляхом переплетення стрічкових ниток основи та утку - тканину, переплетення - полотняне, стрічкові нитки плоскі, мають ширину 2,0-3,0мм, ширина тканини у складеному навпіл стані - 126,0+/-0,1см, у розгорнутому стані 253,0+/-0,1см, неозброєним оком виявлено, що з однієї поверхні тканини є суцільне тонке напівпрозоре безкольорове матове покриття. Товар виготовлений з комплексних синтетичних поліпропіленових стрічкових ниток на 100%, плівка покриття виготовлена з поліпропілену. Тканина намотується без зламів навколо циліндру діаметром 7мм при температурі 22 град. С.

Митним органом 29.09.2021 винесено рішенням про визначення коду товару №KT-UA-2021 та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2021/01755, згідно з яким:

«Товар з комерційною назвою "POLYPROPYLENE FABRIC (HALF¬ TUBULAR)-127 CM WHITE - GRMT2: 50+20 +-5 g/m2" являє собою вибілену тканину полотняного переплетення, виготовлену 3 комплексних синтетичних поліпропіленових стрічкових ниток на 100% (нитки шириною 2,0-3,0мм), тканина у складеному навпіл стані шириною 126,0+/-0,1см, у розгорнутому стані - 253,0+/-0,1см, неозброєним оком виявлено, що тканина з однієї сторони має суцільне тонке напівпрозоре безкольорове матове покриття - плівку з поліпропілену. Тканина намотується без зламів навколо циліндру діаметром 7 мм при температурі 22 град. С. Код товару (графа 33 ВМД) визначений: .

З метою завершення митного оформлення, позивач 06.10.2021 додатково сплатив на рахунок Державної митної служби 118 651,85 грн в якості передплати митних платежів (платіжне доручення № 93728 від декларанта) та подав митну декларацію UA807170/2021/065739 із врахуванням вищевказаного Рішення про визначення коду товару №КТ- UA-2021, із зазначенням коду товару (графа 33 ВМД) та його опису (графа 31 ВМД).

У графі 44 вказаної ЕМД декларантом були зазначені наступні документи:

- за кодом «d0003» - сертифікат якості від 18.08.2021;

- за кодом « 0380» - інвойс № HSI127 від 19.08.2021;

- за кодом «d0705» - коносамент № COEU від 20.08.2021;

- за кодом «d0730» - автотранспортна накладна №44284 від 17.09.2021;

- за кодом « 0865» - сертифікат про походження товару № D0420593 від 19.08.2021;

- за кодом « m1300» - митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів № UA807170.2021.061359.001 від 20.09.2021;

- за кодом « m 1503» - рішення про визначення товару згідно УКТЗЕД №КТ- UA-2021 від 29.09.2021;

- за кодом «m1505» - висновок №-0530 від 29.09.2021;

- за кодом « 1513» - заява про відкликання від 06.10.2021;

- за кодом « m 1701» - акт про проведення митного огляду №UA807170/2021/061359 від 20.09.2021;

- за кодом « m 1702» - протокол про порушення митних правил №0542/80700/21 від 05.10.2021;

- за кодом «m1703» - картка відмови у прийнятті митної декларації №UA807170/2021/01755 від 06.10.2021;

- за кодом «d 3000» - комерційна пропозиція №721 від 30.06.2021;

- за кодом «d3001» - банківський платіжний документ №721 від 30.06.2021;

- за кодом «d3001» - свіфт від 17.08.2021;

- за кодом «d3001» - свіфт від 13.08.2021;

- за кодом «d4103» - специфікація №13 від 30.06.2021;

- за кодом «m4104» - зовнішньоекономічний договір №РК 1704 від 17.04.2019;

- за кодом «d4207» - договір про надання послуг митного брокера №23-МО- 06/2015 від 15.06.2015;

- за кодом «d9610» - копія митної декларації країни відправлення №21310100ЕХ046389 від 19.08.2021.

Під час здійснення співробітником підрозділу митного оформлення митного контролю МД №UA807170/2021/065739 від 06.10.2021 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР, щодо можливого заниження митної вартості товарів (додаються), в тому числі за кодами: 105-2 (Контроль правильності визначення митної вартості), 106-2 (Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів)'. По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ. Товар(и) № 1: це перше митне оформлення імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності класифікації товару. Перевірити задекларовані документи, що підтверджують походження товарів.

06.10.2021 до спецпідрозділу митниці (відділу контролю митної вартості управління адміністрування митних платежів, митної вартості та митно-тарифного регулювання) був направлений запит №1668 щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості товарів за ЕМД № UA807170/2021/065739 (копія додається). Причиною направлення вказаного запиту є спрацювання АСАУР щодо можливого заниження митної вартості.

У результаті порівняння задекларованого за ціною угоди рівня митної вартості оцінюваних товарів з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів за фактами митних оформлень митницями, було встановлено, що рівень митної вартості товару згідно ЄАІС - 0,2955 дол. США/м2 товару (4,23 дол. США/кг товару), задекларований рівень митної вартості - 0,1752 дол. США/м2 товару (2,5078 дол. США/кг товару).

06.10.2021 декларанта було повідомлено, що на виконання вимог стаття 54 МКУ та відповідно до вимог статті 53 МКУ у зв`язку з тим, що документи, зазначені у частині 2 статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, передбачені частиною 3 статті 53 МКУ (принт-скрін повідомлення АСМО «Інспектор» додається до відзиву).

Позивач листом від 07.10.2021 №58 додатково надав, крім поданих раніше документів, копії рахунку-проформи від 30.06.2021, лист ДП «Укрпромзовнішекспертиза» № 1797 від 13.09.2021, калькуляції собівартості, огляд цін. Позивач листом від 08.10.2021 №0810/1 просив підтвердити митну вартість товару у зв`язку з наданням повного пакету документів.

Того ж дня, на лист ТОВ «Харківський завод «Полімерконтейнер» від 08.10.2021 №1110/1 щодо надання пояснень з приводу сумнівів, митницею направлено повідомлення з інформацією про наявність розбіжностей у поданих документах та непідтвердження усіх складових митної вартості.

Позивач листом від 12.10.2021 №1751 додатково надав роз`яснення та додаткові документи, однак вони не спростували сумніви митниці щодо обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, про що 13.10.2021 було повідомлено електронним повідомленням декларанта.

Позивач листом від 13.10.2021 №1536 просив припинити необґрунтоване запитування додаткових документів та просив надати відповіді на поставлені у листі питання.

Електронним повідомленням від 13.10.2021 митниця повідомила декларанта, що після вивчення наданих додаткових документів стосовно митної вартості товару було встановлено наявність розбіжностей у калькуляції собівартості товару, огляді цін на сировину, що суттєво впливає на числові значення складових митної вартості (відомості щодо ціни, яка була фактично сплачена за ці товари) та правильність визначення митної вартості товару.

Листом від 18.10.2021 №1810/1 позивач просив закінчити митне оформлення оцінюваного товару.

18.10.2021 Харківська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2021/001686/2 за резервним методом відповідно до положень ст.64 МК України та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2021/01849.

При прийнятті митницею рішення про коригування митної вартості товару за основу взято наявну в митниці цінову інформацію, що міститься у ціновій базі ЄАІС про товари, митне оформлення яких вже здійснено за рівнем митної вартості 0,2955 дол. США/м2 товару (4,23 дол. США/кг товару). Джерелом інформації для даного Рішення є наявна у ЄАІС цінова інформація про митні оформлення подібних товарів здійснене у максимально наближений термін, а саме: за ЕМД №UA805020/2021/010066 від 07.10.2021.

Обґрунтування неможливості застосування для визначення митної вартості товару методів визначення митної вартості товарів, передбачених ст.ст. 58 - 63 МК України, наведене у графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2021/001682/2 від 18.10.2021.

Позивач вважає вказані рішення податкового органу протиправними, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку правомірності прийняття спірних рішень та доводам позову, суд зазначає наступне.

В частині вимог позову щодо визначення відповідачем коду товару та прийнятого з вказаного питання рішення, суд виходить з такого.

Відповідно до ч.ч. 1-2 статті 69 Митного кодексу України (далі - МКУ) (в редакції станом на день виникнення спірних правовідносин) товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Згідно з ч. 4 ст. 69 МКУ у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари, а відповідно до ч. 7 цієї ж статті рішення митного органу щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими.

Міжнародною основою УКТЗЕД є Гармонізована система опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - ГС).

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України» від 04.06.2020 №674-ІХ з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД.

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТЗЕД, що побудовані на основі Пояснень до ГС версії 2017 року з урахуванням пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, та затверджені наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 №256 (далі - Пояснення).

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється з урахуванням Основних правил інтерпретації класифікації товарів (далі - ОПІ), затверджених Законом України «Про Митний тариф України» від 04.06.2020 № 674-ІХ, та характеристик товару, визначальних для його класифікації, які встановлюються за результатами вивчення технічної документації, паспортних даних на товар, товаросупровідних документів, результатів лабораторних досліджень конкретного товару, інформації про товар розміщеної у відкритому доступі мережі Інтернет.

Для класифікації товарів використовують Українську класифікацію товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД), яка є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», відповідно до Основних правил інтерпретації УКТЗЕД та визначальних для класифікації характеристик товару.

У відповідності з рекомендаціями Комітету по Гармонізованій системі опису та кодування товарів (ТС) Ради митного співробітництва (Всесвітня Митна Організація) перші чотири правила Основних правил інтерпретації класифікації товарів застосовуються виключно послідовно. Так, відповідно до Основних правил інтерпретації УКТЗЕД класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами: 1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил: 2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3. 3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Термін класифікація товару для цілей розділу IV Митного кодексу України міститься в пункті 3 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.5.2012 року № 650 (далі - Порядок № 650), та розуміється як: визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про митний тариф України», з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Також, у пункті 3 розділу І Порядку № 650 визначено, що контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу ІІІ Порядку № 650, декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до ст.69 МК України, а посадові особи митного поста здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів.

Пунктом 4 розділу III Порядку № 650 встановлено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом: - перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; - заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС. При цьому, така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів «а» та «б» абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.

У разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу, декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару (пункт 5 розділу III Порядку №650).

У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення (пункт 6 розділу III Порядку № 650).

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про Митний тариф України», митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Позивачем за контрактом №1704 від 17.04.2019 з «Has Sentetik Documa San. ve Tic. A.S» (Туреччина) починаючи з 2019 року здійснювалося декілька митних оформлень поставок такого ж самого товару, визначеного контрактом, що був ввезений позивачем за ЕМД №UA807170/2021/061359 від 20.09.2021.

Так, позивачем разом з позовною заявою надано до матеріалів справи копію висновку №162 від 24.06.2019, зробленого експертами Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС, з якого вбачається що, при дослідженні такого ж самого товару (POLYPROPYLENE FABRIC (HALF-TUBULAR)-127 CM WHITE -GRMT2:50+20 +-5gr/m2 /Поліпропіленова тканина (напів-рукав)-127см -22000 кг, його класифіковано, як: тканини, виготовлені із стрічкових або подібної форми ниток з поліпропілену завширшки в розгорнутому стані 2,54 м. Тканина напів-рукав білого кольору щільністю 70г/м2. Для власних виробничих потреб. Виробник: Has Sentetik Dokuma San. ve Tic. A.S., торгівельна марка: HAS, країна виробництва: TR.

Вкзаний товар отримано позивачем від того ж виробника за тим же самим контрактом №1704 від 17.04.2019 з «Has Sentetik Documa San. ve Tic. A.S» (Туреччина).

Експертами Одеського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС у висновку було встановлено, що «Просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком, відсутнє. З одного боку наявне суцільне покриття матеріалу поліпропіленом, яке не спостерігається неозброєним оком».

За результатами дослідження експертами Одеської митниці було підтверджено класифікацію коду товару за УКТЗЕД у графі 33 ВМД: .

Крім того, під час митного оформленні вищевказаної партії товару за ЕМД №UA807170/2021/061359 від 20.09.2021, Харківською торгово-промисловою палатою за зверненням позивача безпосередньо на Харківській митниці було здійснено відбір зразків товару (тканини) зі спірної партії, які в подальшому були передані позивачем на експертне дослідження до Національного наукового центру «Інститут судових експертиз» ім. Засл. Іпроф. М.С. Бокаріуса.

Як вбачається з вказаного експертного висновку, проведення дослідження доручено ОСОБА_2 - головному судовому експерту лабораторії економічних, товарознавчих, психологічних досліджень та досліджень об`єктів інтелектуальної власності, яка має вищу товарознавчу освіту, 1 класифікаційний клас судового експерта, кваліфікацію судового експерта за спеціальністю 12.1 «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів» (свідоцтво № 460 від 16.02.2017, видане ЕКК ХНДІСЕ, дійсне до 16.02.2022), стаж експертної роботи з 1999 року.

У висновку зазначено, що про відповідальність за завідомо неправдивий висновок за ст. 384 КК України експерт обізнаний.

Згідно висновку експерта №26889/27572-27711 від 23.10.2021, складеного експертом Національного наукового центру «Інститут судових експертиз» ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, тканини, які були предметом митного оформлення, та відносно яких винесені рішення про визначення коду товару та про коригування митної вартості, віднесені до товарної позиції товарної підкатегорії УКТЗЕД .

В той же час, згідно з висновком Харківського управління експертиз та досліджень СЛЕД від 29.09.2021 №-0530, товар являє собою текстильний матеріал білого кольору (вибілений), виготовлений шляхом переплетення стрічкових ниток основи та утку - тканину, переплетення - полотняне, стрічкові нитки плоскі, мають ширину 2,0-3,0мм, ширина тканини у складеному навпіл стані - 126,0+/-0,1см, у розгорнутому стані 253,0+/-0,1см, неозброєним оком виявлено, що з однієї поверхні тканини є суцільне тонке напівпрозоре безкольорове матове покриття. Товар виготовлений з комплексних синтетичних поліпропіленових стрічкових ниток на 100%, плівка покриття виготовлена з поліпропілену. Тканина намотується без зламів навколо циліндру діаметром 7мм при температурі 22 град. С. Встановлена наявність з однієї поверхні тканини суцільного тонкого напівпрозорого безкольорового матового покриття поліпропіленовою плівкою, що сприймається неозброєним оком, при цьому невідомо з якого боку (лицьового чи зворотного) нанесено покриття, тому на рівні трьох дефісів обираємо товарну підкатегорію 5903 90 99 00.

Отже, зазначені Висновки по-різному визначають код класифікації товару, що був ввезений позивачем.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно з ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно з приписами ст.101 КАС України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Згідно із приписами ч. 1,2 ст. 104 КАС України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертних досліджень та складення висновків експерта за результатами проведеного позасудового експертного дослідження визначається відповідно до законодавства.

Відповідно до ч. 6 ст. 104 КАС України у висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Як вбачається з матеріалів справи, стосовно одного й того ж товару, що ввозився позивачем на територію України, складені два висновки управлінь з питань експертиз та досліджень митних органів: Одеської та Харківської митниці з протилежними висновками стосовно класифікації товару за кодом УКТЗЕД.

Отже, відносно товару, що ввезений на митну територію України позивачем у спірній партії, органами державної митної служби прийняті протилежні рішення при визначенні коду товару позивача.

В той же час, позивачем до матеріалів справи надано також висновок експерта № 29974/30241-30380 від 15.11.2021 за результатами проведення товарознавчого дослідження, здійснений за заявою директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківський завод "Полімерконтейнер" судовим експертом Харківського НДІСЕ ім. Заслуженого професора М.С. Бокаріуса Донцовою О.С.

Дослідження товару, зазначеного в заяві, проводилось згідно наданих для дослідження зразків партії товару, відібраних Харківською торгово-промисловою палатою за зверненням позивача безпосередньо на Харківській митниці, вихідних даних, додаткових матеріалів, які містять супровідні документи на товар, нормативно-технічних документів та інших документів стосовно об`єкту дослідження, відповідно до Методичних рекомендацій з визначення відповідних характеристик товару згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності при проведенні судово-товарознавчих експертиз.

Як вбачається з копії Висновку ХНДІСЕ ім. Заслуженого професора М.С. Бокаріуса, наявного в матеріалах справи, вказаний висновок містить обов`язкові положення, передбачені ч. 6 ст. 104 КАС України щодо того, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

З урахуванням наявності двох суперечливих висновків митних органів стосовно одного й того ж товару, та наявності висновку експерта № 29974/30241-30380 від 15.11.2021 за результатами проведення товарознавчого дослідження експертом уповноваженої експертної установи, суд вважає обґрунтованим взяти до уваги висновки вказаної експертизи та врахувати їх при вирішенні справи.

З огляду на вказане, з урахуванням підтвердження заявленого позивачем коду товару за УКТЗЕД в ЕМД №UA807170/2021/061359 від 20.09.2021, суд вважає необґрунтованим рішення №КТ-UА-2021 від 29.09.2021 Харківської митниці Державної митної служби України про визначення коду товару, яким було змінено код товару з на , а також картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2021/01755, з огляду на що вказане рішення та картка відмови є протиправними та підлягають скасуванню.

Стосовно рішення про визначення митної вартості, суд виходить з такого.

Відповідно до частини 1 ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини 1 ст. 50 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 ст. 52 глави 8 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 глави 8 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до частини 2 статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина 3 ст. 54 МК України).

Як було встановлено судом, після винесення митним органом рішення про визначення коду товару №КТ- UA-2021, обґрунтованість якого не підтверджена в ході даного судового розгляду, з метою завершення митного оформлення позивач 06.10.2021 подав нову митну декларацію UA807170/2021/065739, заповнену із врахуванням вищевказаного Рішення про визначення коду товару №КТ- UA-2021, зазначивши код товару (графа 33 ВМД) та його опису (графа 31 ВМД).

Під час здійснення співробітником підрозділу митного оформлення митного контролю МД №UA807170/2021/065739 від 06.10.2021 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР, щодо можливого заниження митної вартості товарів.

З матеріалів справи вбачається, що перевірка поданої позивачем митної декларації від 06.10.2021 № UA807170/2021/065739 та генерація ризиків АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів здійснювались за митною вартістю товару з кодом УКТЗЕД, який необґрунтовано визначений митним органом.

З огляду на зазначене, вихідні дані, за якими перевірялась митна вартість товару, який було ввезено позивачем, при генерації ризиків та подальших консультацій використовувались митним органом, виходячи з коду класифікації товару , а не заявленого позивачем в первинній декларації - .

Частиною другою статті 55 Митного кодексу України встановлено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригований митним органом та фактів які вплинули на таке коригування.

Крім того, відповідно до пункту 21 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених Наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2019 №598, у графі 33 рішення зазначаються обставини його прийняття та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості.

Митний орган у спірному рішенні про коригування митної вартості товарів виходив з коду класифікації товару , вибір митних декларацій, за даними яких скоригована заявлена позивачем митна вартість також відповідає вказаному коду УКТЗЕД. З огляду на зазначене, всі подальші висновки митного органу стосовно митної вартості ввезеного позивачем товару є хибними.

Європейський суд з прав людини вказав, що "пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення… Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (справа «Проніна проти України», рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року)".

В ході судового розгляду справи встановлено протиправність визначення коду товару, що спричинило використання неправильних вихідних даних при перевірці митної вартості товару, що є достатнім для визнання рішення про коригування митної вартості товару необґрунтованим та протиправним.

При цьому всі інші доводи митного органу щодо неправильності визначення митної вартості товару за кодом не беруться судом до уваги.

Щодо позовних вимог про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення суд зазначає про таке.

Оскільки саме прийняття відповідачем оскаржуваного рішення про коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, то визнання рішення про коригування митної вартості протиправним та його скасування є підставою для визнання протиправними та скасування картки відмови №UА807170/2021/01849.

Відтак, об`єднання цих вимог є належним способом захисту порушених прав позивача, з урахуванням усталеної судової практики.

З огляду на вищевикладене, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача підлягає відшкодуванню сума сплаченого судового збору.

Крім того, 23.11.2021 представником позивача на адресу суду надано клопотання про розподіл судових витрат, в якому останній зазначив, що в ході досудової підготовки матеріалів, що передувала зверненню позивача до суду з позовом, крім сплати судового збору, понесені витрати, які відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 132 КАС України, пов`язані з розглядом оправи. А саме, позивачем було сплачено 4 080,00 грн платіжним дорученням №3764 від 13.10.2021 р. на користь Харківської торгово-промислової палати, згідно рахунку від 07.10.2021 р., за відбір зразків тканини спеціалістами ХТПП для їх подальшого експертного дослідження, та 29 860,14 грн, які були сплачені позивачем платіжним дорученням №3780 від 19.10.21 р. на користь ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. ГУІ.С. Бокаріуса» згідно рахунку №2009 від 18.10.2021 р. за проведення експертного дослідження тканини експертами ННЦ. Позивач наголошував, що відповідно до ст. 132 КАС України, витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз є судовими витратами та підлягають розподілу між сторонами в порядку, визначеному ст. 139 КАС.

Вирішуючи вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами першою та третьою статті 132 КАС судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз.

Спеціаліст, перекладач, експерт отримують винагороду за виконані роботи (надані послуги), пов`язані із справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків.

Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Розмір витрат на оплату робіт (послуг) залученого стороною спеціаліста, перекладача чи експерта має бути співмірним із складністю відповідної роботи (послуг), її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (надання послуг).

У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача чи експерта, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами (частини третя, п`ята - восьма статті 137 КАС).

Відповідно до частин першої, сьомої та дев`ятої статті 139 КАС при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:

1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Частинами першою - третьою статті 101 КАС встановлено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має такі самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду (частини перша, шоста, сьома статті 104 КАС).

Згідно з частиною першою статті 106 КАС експертиза проводиться у судовому засіданні або поза межами суду, якщо це потрібно у зв`язку з характером досліджень, або якщо об`єкт досліджень неможливо доставити до суду, або якщо експертиза проводиться на замовлення учасника справи.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, вказано у пункті 95 рішення у справі «Баришевський проти України» (заява № 71660/11), пункті 80 рішення у справі «Двойних проти України» (заява № 72277/01), пункті 88 рішення у справі «Меріт проти України» (заява № 66561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Також у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Lavents v. Latvia» (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Європейської конвенції про захист прав людини та основних свобод суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, чи пов`язані ці витрати з розглядом справи, чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес тощо.

Як вже зазначено, норми КАС передбачають проведення експертизи на замовлення учасника справи та відшкодування витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони. Це означає, що для відшкодування витрат, пов`язаних з призначенням та проведенням експертизи як певної процесуальної дії, призначення та проведення експертизи має відбуватися виключно в межах судового процесу, оскільки статус учасника справи, зокрема сторони у справі, особа набуває після звернення до суду з позовом та відкриття провадження у справі.

Враховуючи те, що замовлення експертизи та отримання експертного висновку відбулося за ініціативою Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківський завод "Полімерконтейнер" до звернення до суду з позовом, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відшкодування позивачу витрат на проведення експертизи та відібрання зразків для її проведення.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах зроблено Верховним Судом у постановах від 16.12.2020 у справі №824/647/19-а, від 13.07.2021 у справі №640/19089/20 та від 30.08.2021 у справі № 826/11479/18.

З огляду на зазначене, вказані позивачем витрати не є судовими витратами в розумінні КАС України, а відтак розподілу не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 241-247, 255, 293, 295, 297Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківський завод "Полімерконтейнер" задовольнити.

Скасувати рішення №КТ-UА-2021 від 29.09.2021 Харківської митниці Державної митної служби України про визначення коду товару та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2021/01755.

Скасувати рішення №UА807000/2021/001686/2 від 18.10.2021 Харківської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2021/01849.

Стягнути з Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківський завод "Полімерконтейнер" (вул. Копиловська, буд. 31, м. Харків, 61052, ) за рахунок бюджетних асигнувань витрати по оплаті судового збору в розмірі 6244,00 грн (шість тисяч двісті сорок чотири гривні 00 копійок).

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду.

Зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення складено 11.04.2023.

Суддя Білова О.В.