Справа № 260/1805/23
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2023-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття провадження в адміністративній справі

14 квітня 2023 рокум. Ужгород№ 260/1805/23

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Луцович М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (вул. Ф. Ракоці, буд. 13, м. Ужгород, 88000) про визнання протиправним та скасування акту, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати Акт №131 розслідування нещасного випадку, затвердженого 29.09.2022 за формою Н-1/НПВ, що складений Головним управлінням Національної поліції у Закарпатській області за результатами розслідування нещасного випадку, що стався з підполковником поліції ОСОБА_1 03 квітня 2022 року;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Закарпатській області повторно здійснити розслідування нещасного випадку, який стався 03.04.2022 з начальником сектору агентурно-оперативної роботи УКР ГУНП в Закарпатській області підполковником поліції Філяніном П.Є., та скласти відповідний акт, з урахуванням висновків суду.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 березня 2023 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та подання квитанції про сплату судового збору.

Ухвалою суду від 07 квітня 2023 року заяву представника позивача про продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви задоволено, продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви у справі №260/1805/23.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху 03 квітня 2023 року до суду надійшла заява представника позивача про поновлення процесуальних строків звернення до суду. Заява мотивована тим, що позивач обіймає посаду начальника сектору агентурно-оперативної роботи УКР ГУНП в Закарпатській області та у зв`язку з дією воєнного стану й агресією російської федерації працює у посиленому режимі для виконання правоохоронної діяльності. Представник позивача зазначає, що з огляду на війну, поставивши на перше місце інтереси держави і суспільства, позивач майже цілодобово виконував завдання правоохоронної діяльності та не мав фізичної можливості займатись питаннями, які стосуються його особистого інтересу, а тому просить поновити пропущений строк звернення до суду.

Вирішуючи питання чи є причини пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду з даними позовними вимогами поважними, суд зазначає наступне.

Суд зазначає, що приписами частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно частини п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Позивач оскаржує Акт №131 розслідування нещасного випадку, затвердженого 29.09.2022 за формою Н-1/НПВ, який стався 03.04.2022 з начальником сектору агентурно-оперативної роботи УКР ГУНП в Закарпатській області підполковником поліції Філяніном П.Є., а до суду позивач звернувся з позовом 21.03.2023 року, тобто з пропуском місячного строку звернення.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/202 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Надалі, Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженого Законом України від 15 березня 2022 року №2119-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, а Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 18 квітня 2022 року №259, затвердженого Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, тобто до 25 травня 2022 року.

Відповідно до положень статей 12-2 та 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», суди Закарпатської області не припиняли, не призупиняли своєї діяльності та продовжували здійснювати правосуддя.

Суд зазначає, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки, у зв`язку із запровадження такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Водночас, суд звертає увагу на ту обставини, що позивач обіймає посаду начальника сектору агентурно-оперативної роботи УКР ГУНП в Закарпатській області.

Відповідно до ч.2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію» у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Частиною третьою цієї статті визначено, що у ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

З вищенаведеного слідує, що всі поліцейські з 24.02.2022 зобов`язувані були знаходитися за місцем дислокації підрозділу, в якому проходять службу та виконувати свої функціональні обов`язки в посиленому режимі, в тому числі і завдань щодо захисту територіальної цілісності України.

Вказані обставини можуть свідчити про пропуск строку звернення позивача до суду за захистом його прав з поважних причин та є підставою для поновлення судом строків, встановлених частиною другою статті 122 КАС України.

Аналогічний підхід було застосовано Верховним Судом під час вирішення питання про поновлення процесуальних строків в ухвалах від 2 червня 2022 року у справі № 757/30991/18-а, від 14 липня 2022 року у справі № 380/10696/21, від 27 липня 2022 року у справі № 380/13558/21, від 27 липня 2022 року у справі № 380/12913/21, від 4 серпня 2022 року у справі № 420/2429/20, від 12 серпня 2022 року у справі № 400/3957/21 та від 21 вересня 2022 у справі № 360/4969/21.

Також суд зазначає, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 рішення у справі "Ашингдейн проти Сполученого Королівства" (Ashingdane v. the United Kingdom, заява № 8225/78), пункт 96 рішення у справі "Кромбах проти Франції" (Krombach v. France, заява № 29731 /96).

У справі «Bellet v. France» (заява №23805/94, пункт 36) Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

З огляду на вищезазначене, Суд також вважає за необхідне зазначити, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 500/1912/22 від 29 вересня 2022 року.

За змістом частини першої статті 123, частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач має право звернутися до суду з заявою про його поновлення, в якій вказати про підстави для поновлення строку та зобов`язаний додати докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до статті 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Аналізуючи обставини, викладені позивачем в позовній заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду, на підставі вищевказаних законодавчих норм, суд вважає за необхідне визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити позивачеві строк звернення до адміністративного суду .

Разом з цим на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху 12 квітня 2023 року позивачем надано до суду квитанцію про сплату судового збору, а отже недоліки позовної заяви усунуто в строк, наданий судом.

Позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.

Дану позовну заяву належить розглядати в порядку адміністративного судочинства, позовну заяву подано з дотриманням правил підсудності.

Підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлені КАС України, відсутні.

У відповідності до норм ч. 1 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Перелік справ, що відносяться до справ незначної складності встановлений ст. 12 КАС України.

Згідно з приписами ст. 12 та глави 10 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Враховуючи наведене, суд вважає, що дана адміністративна справа є справою незначної складності та підлягає розгляду у спрощеному позовному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 171, 257, 260 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити позивачу строк звернення до суду.

Відкрити спрощене позовне провадження в справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (вул. Ф. Ракоці, буд. 13, м. Ужгород, 88000) про визнання протиправним та скасування акту, зобов`язання вчинити дії.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження (без виклику сторін).

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 162 КАС України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України).

Встановити позивачеві п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачеві п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. З інформацією по справі учасники можуть ознайомитися за веб-адресою: http://adm.zk.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади.

Ухвала оскарженню не підлягає. Справу буде розглянуто суддею Луцович М.М. одноособово.

СуддяМ.М. Луцович