Справа № 160/6800/23
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2023-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

11 квітня 2023 року Справа 160/6800/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Луніна О.С., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Регіонального управління Сил територіальної оборони « ІНФОРМАЦІЯ_1 » про визнання неправомірним і скасування наказу та визнання неправомірними дій, -

ВСТАНОВИВ:

04.04.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Регіонального управління Сил територіальної оборони « ІНФОРМАЦІЯ_1 », в якій позивач просить:

- визнати неправомірним Наказ № 109 від 05.06.2022року ТВО командира в/ч НОМЕР_1 стройовій частині - з дня його підписання та скасувати.

- визнати неправомірними діями створення витягу з Наказу № 109 від 05.06.2022року ТВО командира в/ч НОМЕР_1 по стройовій частині з реквізитами «ТВО командир в/ч НОМЕР_1 капітан ОСОБА_2 », «Начальник штабу - перший заступних командира військової частини НОМЕР_1 » 3 проставленням у ньому напису «ЗГІДНО 3 ОРИГІНАЛОМ» підписом « ОСОБА_3 » та відбитку гербової печатки в/ч НОМЕР_1 .

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи є передбачені нормами Кодексу адміністративного судочинства України підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі.

Вивчивши подані позовні матеріали, суд дійшов висновку про те, що позовну заяву подано з порушенням вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Приписами ч. 2 ст. 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За умовами ч.ч. 3 та 5 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не можна вважати поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Процесуальна можливість для звернення з позовом до суду пов`язана з певним часовим проміжком, протягом якого така особа може реалізувати право на звернення без застосування до неї наслідків пропуску такого строку. В той же час, у випадку звернення до суду поза межами такого строку, до неї підлягають застосуванню відповідні правові наслідки встановлені законом, в даному випадку ст. 123 КАС України.

Визначення початку або встановлення такого строку виходить з того, що такий початок починає своє обчислення з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. В цьому випадку, законодавцем встановлена альтернативність такого обчислення, при чому в одному випадку це день об`єктивно достовірної та беззаперечної обізнаності такої особи, в іншому випадку таке обчислення повинно здійснюватися із можливості бути обізнаним про ті чи інші обставини, що можуть впливати на порушення прав, свобод чи інтересів (умовно), тобто встановлена можлива обов`язковість бути обізнаним про ті обставини, що впливають або мають безпосередній вплив на відповідне порушення прав.

Суддя зауважує, що законодавець пов`язує початок обчислення строку не з тим, коли особа суб`єктивно з`ясувала для себе або почала усвідомлювати, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона об`єктивно повинна була дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність, що мають вплив на неї, чи мала особа реальну можливість дізнатися про наявність порушення раніше.

Суддя також звертає увагу, що дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Така умова дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Дотримання строків звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

До суду із адміністративним позовом про визнання незаконним та скасування наказу № 109 від 05.06.2022 року позивач звернувся 04.04.2023 року, що підтверджується штемпелем вхідної кореспонденції канцелярії суду, тобто із пропуском місячного строку звернення до суду, встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний окремо додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, позивачем у позові заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду, обгрунтоване тим, що позовна заява подається поза межами строку, встановленого ст. 122 КАС України, з поважних причин, а саме - відсутність до 30.03.2023 року офіційних відомостей про факт винесення спірного наказу та створення витягу з нього. Позивач зазначає, що лише 30.03.2023 року в ході судового розгляду в ДОАС справи № 160/18134/22 ним вперше отримано відомості про надання відповідачем до суду копії витягу з наказу № 109 від 05.06.2022 року ТВО командира к-на ОСОБА_4 по стройовій частині, стосовно позивача, яким було порушено його права.

При цьому, суд зазначає, що надання до суду копії витягу з наказу не є свідченням того, що позивач раніше не знав та не міг дізнатися про наявність такого наказу.

Так, наказом, який оскаржується позивачем, а саме, наказом № 109 від 05.06.2022 року наказано Фінансово - економічній службі тимчасово призупинити виплати по всім видам нарахувань військової частини НОМЕР_1 по факту С3Ч. Відповідно до Інструкції про порядок проведення, службового розслідування у Збройних Силах України затвердженої наказом Міністра оборони України від 15.03.2004 № 82 провести службове розслідування за фактом самовільного залишення Військової частини НОМЕР_1 по військовослужбовцям, в тому числі й солдата ОСОБА_1 .

Вказане свідчить про те, що позивач щомісячно отримував грошове забезпечення, яке було значно зменшено після прийняття оскаржуваного наказу, про що він не міг не бути обізнаним.

Отже, позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав ще в червні-липні 2022 року.

Таким чином, є непідтвердженим належними доказами обгрунтування клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Жодних інших належних та допустимих доказів чи пояснень щодо причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом, позивачем до суду не надано, відповідно судом не встановлено обставин та поважних причин, що свідчать про наявність об`єктивних перешкод для подання позову у встановлений законодавством строк та пропущення строку звернення до суду.

За викладених обставин, відсутні законні підстави для задоволення клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших причин пропуску строку, а також надати докази на підтвердження такої інформації, в примірниках відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У відповідності до ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Вказаним способам повинні відповідати і позовні вимоги особи, яка звертається до адміністративного суду.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи в межах позовних вимог.

Водночас, позивач заявляє вимогу про визнання неправомірним та скасування Наказу № 109 від 05.06.2022 року ТВО командира в/ч НОМЕР_1 стройовій частині - з дня його підписання.

Наказ № 109 від 05.06.2022 року стосується проведення службового розслідування за фактом самовільного залишення Військової частини НОМЕР_1 по військовослужбовцям:

1. Старший сержант ОСОБА_5 головний сержант розвідувального взводу військової частини НОМЕР_1

2. Солдат ОСОБА_1 розвідник-кулеметник розвідувального відділення розвідувального взводу військової частини НОМЕР_1

3. Старший солдат ОСОБА_6 розвідник радіотелефоніст 1 розвідувального відділення розвідувального військової частини НОМЕР_1

4. Солдат ОСОБА_7 старший розвідник 2 розвідувального відділення розвідувального взводу військової частини НОМЕР_1

5. Солдат ОСОБА_8 бухгалтер фінансово-економічної служби військової частини НОМЕР_1 .

Отже, позивачем не викладено обставин та не обгрунтовано у позовній заяві яким чином оскаржуваний наказ зачипає права безпосередньо позивача.

Крім того, заявлена позивачем вимога про визнання неправомірними діями створення витягу з Наказу № 109 від 05.06.2022року ТВО командира в/ч НОМЕР_1 по стройовій частині з реквізитами «ТВО командир в/ч НОМЕР_1 капітан ОСОБА_2 », «Начальник штабу - перший заступних командира військової частини НОМЕР_1 » з проставленням у ньому напису «ЗГІДНО 3 ОРИГІНАЛОМ» підписом « ОСОБА_3 » та відбитку гербової печатки в/ч НОМЕР_1 , не відповідає визначеному способу відновлення порушених прав, свобод та інтересів, встановленому частиною першою статті 5 КАС України.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

За викладених обставин, позивачу необхідно надати до суду позовну заяву з уточненням позовних вимог із зазначенням змісту позовних вимог до відповідача, що стосуються порушеного права позивача, та визначенням способу захисту порушеного права, у відповідності до вимог, передбачених ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України.

Також, ОСОБА_1 у позовній заяві зазначає, що під час подання даного адміністративного позову не підлягає сплаті судовий збір.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

За приписами ч. 8 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Проте, позивач, в порушення вимог ч. 8 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України, не вказав у позовній заяві підстави звільнення від сплати судового збору або пільги щодо його сплати, не надав доказів, що їх підтверджують.

За викладених обставин, позивачу необхідно надати до суду позовну заяву із зазначенням підстав звільнення від сплати судового збору з наданням відповідних документів, які їх підтверджують.

Частинами 1-2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Регіонального управління Сил територіальної оборони « ІНФОРМАЦІЯ_1 » про визнання неправомірним і скасування наказу та визнання неправомірними дій - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 (десяти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду:

1) обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших причин пропуску строку, а також доказів на підтвердження такої інформації, в примірниках відповідно до кількості учасників справи;

2) позовної заяви в примірниках відповідно до кількості учасників справи:

- з уточненням позовних вимог із зазначенням змісту позовних вимог до відповідача, що стосуються порушеного права позивача, та визначенням способу захисту порушеного права, у відповідності до вимог, передбачених ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України;

- із зазначенням підстав звільнення від сплати судового збору або пільг щодо його сплати, наданням відповідних документів, які їх підтверджують.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п. 1 ч. 2, ч. 8 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху. Повернення позовної заяви не позбавляє права позивача повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Луніна