Справа № 160/7015/23
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 квітня 2023 року Справа № 160/7015/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник С.В., розглянувши позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

06.04.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 14.03.2023 року №4478/04-36-24-15.

Вказані позовні вимоги вмотивовані тим, що згідно оскаржуваного податкового повідомлення-рішення встановлені порушення несвоєчасної реєстрації в ЄРПН податкових накладних, визначених статтею 201 ПК України та згідно зі ст. 120-1 ПК України за затримку реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів застосовано штраф у сумі 234 340,13 грн. Вказане податкове повідомлення-рішення разом з додатком на адресу позивача надійшло Укрпоштою та фактично отримано 30.03.2023 року. Вказане рішення позивачем не оскаржувалося в адміністративному порядку відповідно до ст. 56 ПК України. Згідно з розрахунком штрафу (додатком до вказаного повідомлення-рішення) зафіксовано порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, зокрема: №244 від 17.02.2022, зареєстрованої 04.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 21 день; №45 від 17.02.2022, зареєстрованої 04.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 21 день; №46 від 17.02.2022, зареєстрованої 04.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 21 день; №57 від 10.05.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №53 від 12.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №51 від 10.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №54 від 16.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №49 від 14.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №52 від 11.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №50 від 14.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №47 від 10.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №55 від 19.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №56 від 19.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №48 від 10.04.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №60 від 24.05.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №58 від 31.05.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 22 дні; №59 від 01.06.2022, зареєстрованої 05.08.2022, з встановленням порушення термінів реєстрації податкової накладеної на 36 днів. За вказані порушення розмір нарахованого штрафу по кожній податковій накладній склав 20% від суми вказаного в ній податку на додану вартість, крім податкової накладної №59 від 01.06.2022 року, штраф за несвоєчасну реєстрацію якої склав 30% від суми ПДВ.

Позивач стверджує, що у спірному податковому повідомленні-рішенні Ввідповідачем невірно визначено підставу для визначення контролюючим органом суми грошових зобов`язань, з переліку підстав, передбачених пунктом 54.3 ст. 54 ПК України та помилково вказано підпункт 54.3.1. Виходячи з форми податкового повідомлення - рішення, яка є додатком 25 до Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків (пункт 2 розділу II), затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 року, №1204 «Про затвердження Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 січня 2016 року, за № 124/28254 вказану підставу для визначення суми грошових зобов`язань самостійно вказує контролюючий орган при заповненні рішення. У спірному податковому повідомленні-рішенні відповідачем взагалі не вказано пункт (пунктів) статті 120-1 ПК України, на підставі якого (яких) до позивача застосовано штраф при тому, що форма спірного податкового повідомлення-рішення, затверджена Порядком 1204, передбачає обов`язкове посилання контролюючого органу на пункт та статтю ПК України, згідно з якою, за затримку реєстрації податкових накладних до платника податків застосовано штраф. У спірному податковому повідомленні-рішенні та акті перевірки позивача контролюючим органом не виявлено порушення граничного строку. передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної, за вчинення якого на платника ПДВ накладається штраф згідно ст. 120-1 ПК України. Порушення в акті камеральної перевірки та спірному податковому повідомленні- рішенні невірно кваліфіковане у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних. Податкове повідомлення-рішення, додаток до податкового повідомлення-рішення та акт перевірки містять різні відомості про кількість днів затримки реєстрації податкових накладних, зокрема: акт перевірки позивача та додаток до податкового повідомлення-рішення містить відомості про те, що під час перевірки виявлено несвоєчасність реєстрації податкових накладних на 21, 22 та 36 днів; тоді як у податковому повідомленні-рішенні відповідач вказав, що штраф у сумі 234 340,13 грн., застосовано за затримку реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів.

Позивач також зазначає, що розмір штрафу (у відсотковому значенні), застосовано до Позивача без врахування змін до ПК України, внесених Законом України «Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України» від 12.01.2023 року, №2876-ІХ. Законодавець на час воєнного стану визначив особливий порядок ведення податкового обліку та подання звітності, якій відрізняється від загальних норм ПК України. За загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акту в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Конституція України, закріпивши частиною першою статті 58 положення щодо неприпустимості зворотної дії в часі законів та інших нормативно-правових актів, водночас передбачає їх зворотну дію в часі у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують юридичну відповідальність особи, що є загальновизнаним принципом права. Тобто щодо юридичної відповідальності застосовується новий закон чи інший нормативно-правовий акт, що пом`якшує або скасовує відповідальність особи за вчинене правопорушення під час дії нормативно-правового акту, яким визначались поняття правопорушення і відповідальність за нього (абзаци другий, третій пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99). У свою чергу відповідач при застосуванні штрафу, не застосував новий закон, що пом`якшує відповідальність позивача за вчинене правопорушення. Відтак, оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.04.2023 року зазначена вище справа розподілена та 07.04.2023 року передана судді Пруднику С.В.

При вирішення питання щодо відкриття провадження в адміністративній справі та призначення її до розгляду суд виходить з такого.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, підсудна Дніпропетровському окружному адміністративному суду.

Відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

За змістом норм ч. 1, 2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Пунктом ч. 4 ст. 12 цього Кодексу визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років».

Поряд з цим, згідно п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Також нормами ч. 2 і 3 ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту ч. 4 цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Дослідивши наявні матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд вважає, що подана до суду позивачем позовна заява підлягає до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження згідно частини 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

З матеріалів адміністративного позову порушень строків, передбачених статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України, не вбачається.

Підстав для її повернення або відмови у відкритті провадження у справі не має.

Керуючись статтями 171, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Прийняти до свого провадження позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення та відкрити провадження в адміністративній справі.

Призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в приміщенні суду з 05 травня 2023 року за адресою: 49089, м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4, зала судових засідань № 1.

Здійснювати розгляд адміністративної справи одноособово суддею С. В. Прудником.

Витребувати у Головного управління ДПС у Дніпропетровській області:

- обґрунтований та вмотивований розрахунок податкового повідомлення-рішення від 14.03.2023 року №4478/04-36-24-15;

- засвідчені належним чином у відповідності до вимог ст. 94 КАС України усі письмові докази, які слугували підставою для прийняття відповідачем податкового від 14.03.2023 року №4478/04-36-24-15.

Витребувані судом докази слід подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду (також шляхом направлення на електронну адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду (; ) ) у строк до 05 травня 2023 року.

Суд попереджає Головне управління ДПС у Дніпропетровській області про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, зокрема накладення штрафу та винесення окремої ухвали у разі невиконання вимог даної ухвали суду.

Роз`яснити відповідачу його право на подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов.

Встановити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. Повідомити сторін, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив, заперечення та пояснення повинні відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України.

Інформацію щодо адміністративної справи учасники даної справи можуть отримати на офіційному порталі судової влади України у мережі Інтернет (веб-адреса сторінки: http://adm.dp.court.gov.ua/sud0470/gromadyanam/csz/).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С. В. Прудник