Справа № 240/24719/22
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2023-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2023 року м. Житомир

справа № 240/24719/22

категорія 108020200

Житомирський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Горовенко А.В.,

розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні суду за адресою: 10014, місто Житомир, вул. Мала Бердичівська, 23, адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Контакт" до Тернопільської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови,-

встановив:

Приватне підприємство "Контакт" звернулося до суду з позовом, у якому просить:

- визнати протиправним і скасувати видане Тернопільською митницею Держмитслужби України рішення про коригування митної вартості товарів від 22.09.2022 №UA403030/2022/000050/2;

- визнати протиправною і скасувати видану Тернопільською митницею Держмитслужби України картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 22.09.2022 №UA403030/2022/000607.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідачем протиправно скориговано митну вартість товару та винесено картку відмови, оскільки документами, які підтверджують суму, яка підлягає сплаті та була сплачена за товар, імпортований підприємством, а саме розширювальної вапняної суміші, є: проформа-інвойс №21SN-1216 від 16.12.2021; комерційний інвойс №21SN-1216 від 11.01.2022; упаковочний лист №21SN-1216 від 11.10.2022; експортна митна декларація №32000189 від 17.01.2022; довідка від 01.09.2022 №815 про відсутність страхування міжнародного перевезення вантажу; платіжні доручення №4 від 16.02.2022 і №46 від 17.12.2021 про повну оплату вартості товару.

Вказує, що відповідачем не взято уваги, те, що у зв`язку з воєнним станом та закриттям усіх морських портів України, що унеможливлювало поставку товару, продавець за домовленістю з покупцем вирішив перенаправити товар в порт Констанца (Румунія) з подальшою поставкою в Україну на умовах DAP Тернопіль, взявши на себе всі витрати по транспортуванню, що підтверджується листом №825 від 21.09.2022 до контракту №80819 від 07.08.2019, тому митна вартість товару не змінилася та становила всього 8140,50 доларів США.

Відповідач не погодився із заявленою декларантом митною вартістю та 22.09.2022 службовою особою митниці прийнято рішення №UА403030/2022/000050/2 про коригування митної вартості товарів. В результаті коригування митна вартість товару збільшилась та склала 16758,90 доларів США та, як наслідок, видав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №101090/2019/00191, якою відмовив в митному оформленні за митною декларацією №403030/2022/000607 за заявленою митною вартістю товару в сумі розміром 8140,50 доларів США.

Позивач вважає рішення про коригування митної вартості та картку відмови в прийнятті митної декларації протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки на підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості товару та обраного методу її визначення було подано усі необхідні документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товару, включаючи інформацію щодо ціни товару, яка фактично була сплачена.

Відповідно до ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 25.10.2022 провадження у справі відкрито, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач 15.12.2022 надіслав до суду відзив на позовну заяву (за вх.№64079/22), у якому просить відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог з тих підстав, що митною вартістю товарів є ціна, яку декларант дійсно сплатив за придбаний товар щодо якого здійснюється митне оформлення. Така ціна має бути підтверджена належними та достовірними документами.

Зазначає, що позивачем до митної декларації (далі - МД) подано рахунок фактуру №21SN-1216 від 11.01.2022, у якій зазначено умови поставки CIF Одеса, в графі 20 МД заявлено DAP Тернопіль, та рахунок-проформу №21SN-1216 від 16.12.2021, у якому зазначено умови поставки CIF Одеса, в графі 20 МД заявлено DAP Тернопіль.

Також додано до МД копію митної декларації країни відправлення №32000189 від 17.01.2022, у якій зазначено умови поставки CIF та коносамент №MEDUZ9078151 від 07.02.2022, у якому зазначено контракт на перевезення №453-18030-ST який до МД не подавався.

За результатами перевірки встановлено, що заявлена митна вартість товарів є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів.

У зв`язку з цим митна вартість визначена за резервним методом. Для визначення митної вартості при винесенні рішення про коригування митної вартості від 22.09.2022 №UА403030/2022/000050/2 використано рівень митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, визначений відповідно до раніше визнаної (визначеної) митної вартості товарів, зокрема, товару №1 згідно з BМД від 23.03.2021 UA100020/2021/579177 на рівні 0,6207 дол. США/кг.

19 грудня 2022 року позивач надіслав до суду відповідь на відзив на позовну заяву (за вх.№64939/22), у якому додатково вказує про правильність декларування в митній декларації умов поставки DAP Тернопіль. Зазначає, що підприємство не зобов`язано включати в митну вартість імпортованого товару страхування і транспортні витрати продавця та підтверджувати їх митному органу. Жодних розбіжностей подані позивачем до митного оформлення документи, не містили і не давали жодних підстав для обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Ухвалою суду від 27.12.2022 у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи з викликом сторін, відмовлено.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України.

Згідно з ч.5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Судом встановлено, що на виконання зовнішньоекономічного контракту №80819 від 07.08.2019, укладеного між фірмою «HONGKONG SINO INDASTRIES&TRADING LIMITED» (Китай) та Приватним підприємством "Контакт" (Україна), згідно із рахунком-проформою №21SN-1216 від 16.12.2021, рахунком-фактурою (інвойс) №21SN-1216 від 11.01.2022 позивачем на митну територію України ввезено товари: «SINO-CRACK EXPANSIVE MORTAR - Розширювальна вапняна суміш (негашене вапно СаО - 81%), перший сорт» (а.с. 15-19, 20, 21, 22).

20 вересня 2022 року уповноваженою особою подано до митного оформлення митну декларацію №UA403030/2022/019362, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари: "SINO-CRACK EXPANSIVE MORTAR - Розширювальна вапняна суміш (негашене вапно СаО - 81%), перший сорт: діапазон робочих температур: 15-25град. -27,0т. При змішуванні з водою являє собою невибухову руйнуючу речовину для розробки кар`єрів. Технічні характеристики: колір - білуватий, стан - тверда порошкоподібна речовина без запаху, безпечна. Склад: діоксид кремнію - 2,58%, оксид алюмінію -3,51%, оксид калію - 81%, оксид магнію - 3,86%, триоксид сірки - 0,37%, оксид заліза - 2,37%, карбонат натрію - 3,65%, карбонат кальцію - 2,66%; густина -1150 кг/м3, точка спалаху - відсутня, термічне розкладання - відсутнє. Виробник - GuiZhou Sino OuarrvAnd Mine Industries Cory, Ltd, Китай.

До даної митної декларації, як свідчить інформація, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

- сертифікат аналіза № б/н від 11.01.2022;

- пакувальний лист№ 21SN-1216 вiд 11.01.2022;

- рахунок-проформа № 21SN-1216 вiд 16.12.2021;

- рахунок-фактура (інвойс) № 21SN-1216 вiд 11.01.2022;

- коносаменти MEDUZ9078151 від 07.02.2022;

- накладна УМВС №002518 від 01.09.2022;

- сертифікат про походження товару №22C5200B0179/00002R від 26.01.2022;

- рішення про визначення коду товару згідно з УКТЗЕД № KT-UA-2019 від 23.10.2019;

- банківський платіжний документ, що підтверджує вартість товару №4 від 16.02.2022;

- банківський платіжний документ, що підтверджує вартість товару №46 від 17.12.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 10.01.2020;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 2 від 23.06.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 3 від 02.05.2022;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №80819 від 07.08.2019;

- копія митної декларації країни відправлення №32000189 від 17.01.2022.

Відповідно до змісту відзиву на позовну заяву, відповідачем виявлено розбіжності в поданих документах та те, що позивачем документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, у зв`язку з чим, митницею 19.09.2022 електронним повідомленням направлено уповноваженій особі декларанта вимогу про надання додаткових документів наступного змісту: «Прошу надати оригінали товаро-супровідних документів згідно з вимогами пункту 2 статті 264 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року №4495-VI.

Відповідач просив надати додаткові документи, які підтверджують числове значення складової митної вартості товару згідно з вимогами пункту 3 статті 53 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року №4495-VI, а саме: експортні декларації відправника, платіжні, банківські документи про оплату даного товару та рахунки на транспортні витрати.

Відповідно до ч.2 ст 53 Митного кодексу України надати документи:

- якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

- страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України відповідач просив надати (за наявності) прайс-листи та додаткові документи, які підтверджують коди товарів згідно з УКТ ЗЕД.».

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці додатково було надано:

- документ, що підтверджує вартість страхування № 815 від 01.09.2022;

- прайс-лист виробника товару №б/н від 01.06.2021;

- бухгалтерська довідка №б/н від 22.09.2022;

- лист № 825 від 21.09.2022.

Крім того, у листі-поясненні №3 від 22.09.2022 декларант повідомив митницю про те, що більше додаткової інформації надано не буде.

У подальшому, 22.09.2022 відповідач прийняв рішення №UA403030/2022/000050/2 про коригування митної вартості товарів, яким збільшено митну вартість ввезеного товару в сумі розміром 16758,90 доларів США. У графі 33 вказаного рішення зазначено, що у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки митна вартість подібних товарів оформлених в попередньому періоді митними органами є значно вищою.

Встановлено, що до МД подано рахунок-фактуру №21SN-1216 від 11.01.2022, в якій зазначено умови поставки CIF Одеса, в графі 20 МД заявлено DAP Тернопіль, та рахунок-проформу №21SN-1216 від 16.12.2021, у якому зазначено умови поставки CIF Одеса, в графі 20 МД заявлено DAP Тернопіль.

Також додано до МД копію митної декларації країни відправлення №32000189 від 17.01.2022, у якій зазначено умови поставки CIF, та коносамент №MEDUX9078151 від 07.02.2022 в якому зазначено контракт на перевезення №453-18030-ST який до МД не подавався.

Також у митного органу наявна інформація ДП «Укрпромзовнішекспертиза» про рівень цін на послуги з перевезення вантажів в залежності від виду і способу перевезень і маршруту перевезення, що доведена листом Держмитслужби від 02.12.2021 №15/15- 02/7/5793 (вх. 3637/4/7.25-08/8 від 17.12.2021). Згідно з даною інформацією вартість морського перевезення одного 20 футового контейнера з порту Китая до порту Одеса, Україна в середньому може становити 6600 дол. США.

У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою.

Відповідно до ч.6 ст. 53 Митного кодексу України декларанта повідомлено про право декларанта або уповноваженої ним особи за власним бажанням подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Митним органом 22.09.2022 о 10:19 отримано лист №3 від декларанта про те, що додаткові документи, які підтверджують митну вартість задекларованого по даній МД, надані в повному обсязі. Крім того, в телефонному режимі поінформовано декларанта про можливість надання додаткових наявних документів для підтвердження заявленої митної вартості відповідно до ч.6 ст.53 Митного кодексу України.

Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59 63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості товару №1 взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 23.03.2021 UA100020/2021/579177 на рівні 0,6207 дол. США/кг.» (а.с. 36-37).

У зв"язку з прийняттям вказаного рішення, відповідачем видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403030/2022/000607, з тих підстав, що митна декларація не може бути оформлена, у зв"язку з неподанням повного пакету документів для підтвердження заявленої митної вартості (а.с.38).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Приписами статей 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

За змістом частини першої статті 51, частини першою статті 52 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу; заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Частиною другою статті 52 Митного кодексу України визначено, що декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з частинами першою, другою статті 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частини третьої статті 53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

За приписами статті 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною п`ятою статті 54 Митного кодексу України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Згідно з частиною першою статті 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Статтею 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 (визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів) і 60 (визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 (визначення митної вартості на основі віднімання вартості) Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 (визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Частинами другою та третьою статті 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 58 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

20.09.2022 позивачем подано до відділу митного оформлення Тернопільської митниці Держмитслужби електронну митну декларацію типу ІМ-40 UA403030/2022/019063 для здійснення митного оформлення ввезених товарів - розширювальної вапняної суміші (негашене вапно СаО - 81%), загальною вартістю 8140,50 дол. США, вага нетто 27000 кг, заявивши митну вартість товару за основним (1, першим) методом визначення митної вартості, тобто за ціною договору (вартістю операції), виходячи з вартості 0,3015 дол. США за 1 кг товару.

Придбання підприємством вказаного товару підтверджується контрактом №80819 від 07.08.2019 укладеним між позивачем та «HONGKONG SINO INDASTRIES&TRADING LIMITED» (Китай), проформою-інвойсом №21SN-1216 від 16.12.2021, комерційним інвойсом №21SN-1216 від 11.01.2022, упаковочним листом №21SN-1216 від 11.10.2022, експортною митною декларацією №32000189 від 17.01.2022, довідкою від 01.09.2022 №815 про відсутність страхування міжнародного перевезення вантажу, платіжними дорученнями №4 від 16.02.2022 і №46 від 17.12.2021 про оплату вартості товару.

Додатково до інформації вказаної у митній декларації, уповноваженою особою позивача до митного оформлення подані наступні документи: сертифікат якості № б/н від 11.01.2022; пакувальний лист №21SN-1216 вiд 11.01.2022; рахунок-проформа №21SN-1216 вiд 16.12.2021; рахунок-фактура (інвойс) №21SN-1216 вiд 11.01.2022; коносаменти №MEDUZ9078151 від 07.02.2022; накладна УМВС №002518 від 01.09.2022; сертифікат про походження товару №22C5200B0179/00002R від 26.01.2022; рішення про визначення коду товару згідно з УКТЗЕД №KT-UA-2019 від 23.10.2019; банківський платіжний документ, що підтверджує вартість товару №4 від 16.02.2022; банківський платіжний документ, що підтверджує вартість товару №46 від 17.12.2021; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 10.01.2020; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №2 від 23.06.2021; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №3 від 02.05.2022; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №80819 від 07.08.2019; копія митної декларації країни відправлення №32000189 від 17.01.2022 (а.с. 39-40).

У подальшому на виконання вимог митниці підприємством додатково надано: документ, що підтверджує вартість страхування №815 від 01.09.2022; прайс-лист виробника товару №б/н від 01.06.2021; бухгалтерська довідка №б/н від 22.09.2022; лист №825 від 21.09.2022, що не заперечується відповідачем.

Разом з тим, за результатами аналізу вказаних документів, відповідач встановив, що митна вартість не може бути визначена за основним методом та прийняв рішення про її коригування.

Щодо доводів відповідача про наявність розбіжностей в товаросупровідних документах зазначення умов поставки CIF "Одеса" згідно з Правилами Інкотермс-2010, а в митній декларації - умов поставки DAP "Тернопіль", та відсутності числових значень складових митної вартості та на обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що до 20.09.2022 позивачем подано до митного оформлення митну декларацію (надалі - МД) типу ІМ40ДЕ № UA403030/2022/019063, у якій зазначено умови поставки товару DAP "Тернопіль".

За умовами контракту №80819 від 07.08.2019, укладеного між фірмою «HONGKONG SINO INDASTRIES&TRADING LIMITED» (Китай) та Приватним підприємством "Контакт" (Україна), товар перевозиться на умовах CIF "Одеса".

Товаросупровідні документи на придбаний позивачем товар (комерційний інвойс, рахунок-проформа, митна декларація країни експорту) містять посилання на умови поставки CIF "Одеса" згідно Правил Інкотермс-2010 (морським транспортом).

Водночас позивачем на спростування доводів відповідача стосовно розбіжностей у товаросупровідних документах пояснено, що зміна правил умов поставки була зумовлена закриттям порту Одеса через введення в Україні воєнного стану, що унеможливлювало поставку товару в місце призначення. Тому, за домовленістю з "Продавцем" вирішено перенаправити товар в порт Констанца (Румунія) з подальшою поставкою в Україну на умовах DAP Тернопіль. При цьому, всі витрати по транспортуванню взяв на себе "Продавець". Проте вказані обставини митницею залишено поза увагою.

На підтвердження вказаних доводів позивачем надано до суду доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №3 від 02.05.2022 та лист від "Продавця" від 21.09.2022 №825 про зміну умов поставки (а.с. 20, 34).

Зі змісту доповнення слідує, що сторони домовилися викласти пункти контракту в наступній редакцій:

1.1. "Продавець" зобов`язується поставити, а "Покупець" зобов`язується прийняти і сплатити товар, - на умовах DAP Тернопіль, Україна. Конкретний перелік, кількість, ціна і умови постачання товару будуть вказані в товаросупровідних інвойсах по кожній товарній партії, але визначається в Проформ-інвойсі.

3.1. Ціна товарів (на умовах DAP Тернопіль) встановлюється в доларах США і визначається сторонами контракту в Проформ-інвойсі підписаному обома сторонами.

4.5. Товар передається перевізникові для перевезення на умовах: DAP Тернопіль.

З огляду на досліджені судом докази та встановлені під час розгляду обставини, судом встановлено, що сторонами за їх згодою було змінено умови поставки товару шляхом внесення доповнення до контракту. Суд звертає увагу, що зазначене доповнення №3 від 02.05.2020 надавалося до митного оформлення товару на митниці, що відповідачем не заперечується.

Однак, відповідач протиправно на вказані обставини не звернув увагу та доповнення до контракту не врахував, що призвело до безпідставного коригування митної вартості товару та донарахування митних платежів.

Крім того, до матеріалів справи позивач надав лист продавця товару, фірми «HONGKONG SINO INDASTRIES&TRADING LIMITED» (Китай) від 21.09.2022 №825 про зміну умов доставки товару (а.с.34).

У листі зазначено, що при перевезенні товарів в контейнерах MEDU1207438, згідно з контрактом №80819 від 07.08.2019 було передбачено умову постачання - CIF Одеса (до території України). Оскільки сталося закриття порту Одеса і інших портів України, у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні, було перенаправлено ці контейнери через найближчий порт Констанца (Румунія) і м.Тернопіль в Україну на умовах DAP-Тернопіль, згідно з взятими зобов`язаннями постачання вантажу на територію України. Всі витрати по доставці до м.Тернопіль (Україна), за змістом листа, продавець взяв на себе. Страхування вантажу при цьому не здійснювалося. За результатами домовленості було підписано доповнення №3 від 02.05.2022 до діючого контракту, в якому закріплено домовленості з покупцем.

З огляду на викладене, зазначений лист є підтвердженням змін умов поставки та підписання доповнення №3 до контракту за домовленістю сторін.

Також, суд зазначає, що відповідно до Правил Інкотермс-2010 згідно з базисом DAP (Delivered At Place - Поставка в місце призначення), Продавець несе ризики за вантаж до моменту його доставки в місце призначення. Умова може застосовуватися до будь-якого способу перевезення.

За умовами DAP вантажовідправник передає товар одержувачу готовим до розвантаження в кінцевому пункті призначення. Всі транспортні витрати лягають на Продавця, у той час як митне оформлення (для імпорту) оплачує Покупець.

За таких обставин транспортні витрати Продавця не включаються до вартості товару і не впливають на його митну вартість. При цьому Продавець не зобов`язаний повідомляти Покупця про свої понесені витрати та документально їх підтверджувати.

Отже, доводи відповідача щодо заявлення декларантом в митній декларації неповних та недостовірних відомостей про митну вартість та числових значень її складових є необґрунтованими.

В той же час, суд звертає увагу, що відповідач не вказує, які саме складові митної вартості нами не підтверджено документально.

Разом з тим, суд зазначає, що позивачем правомірно задекларовано в митній декларації умови поставки DAP Тернопіль. Він не зобов`язаний був включати в митну вартість імпортованого товару транспортні витрати продавця та підтверджувати їх відповідачу.

Також, позивач не зобов`язаний був декларувати і страхування товару, оскільки згідно з додатком №3 від 02.05.2022 до контракту №80819 від 07.08.2019 страхування не передбачено.

Всі витрати по перевезенню товару поніс продавець. Страхування товару при цьому не здійснювалось, що підтвердив продавець у листі від 21.04.2022 №825.

У розумінні ст.49 МКУ митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю (ч.5 ст.58 МКУ). Розширеному тлумаченню ці положення закону не підлягають.

З огляду на викладене, дослідженими під час розгляду справи документами спростовується позиція митниці про те, що подані документи не місять всіх відомостей щодо ціни яка була сплачена за товар. Подані декларантом документи, в своїй сукупності підтверджують факт проведення оплати позивачем за придбаний товар (розширювальну вапняну суміш) на суму 8140,50 доларів США.

Водночас, відповідачем суду не доведено в чому саме полягають виявлені ним розбіжності в поданих для митного оформлення документах, який вони мають вплив на правильність визначення митної вартості, що передбачено ч.3 ст.53 МК України; які саме складові митної вартості не підтверджені документально; та яких саме відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена, або підлягає сплаті за товар, не вистачає.

Митний орган зобов`язаний довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Вимоги частин третьої-четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів.

Суд при цьому зазначає, що матеріали справи не містять, а відповідачем не наведено належних та достатніх аргументів з приводу того, що подані позивачем документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості товару, чи є недостатніми для визначення митної вартості товару за основним методом (ціною договору).

За таких обставин суд критично оцінює позицію відповідача щодо наявності у поданих декларантом документах розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та ініціювання повної її перевірки, але така інформація не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Як визначено частиною шостою статті 54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У рішенні про коригування митної вартості товарів від 22.09.2022 №UА403030/2022/000050/2 вказано, що воно прийняте із застосуванням пункту 2 частини шостої статті 54 МК України, при цьому митну вартість відповідач визначив за другорядним методом - резервним. Його застосування передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 08.02.2019 у справі № 825/648/17 (№ К/9901/16592/18).

Разом з тим, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом. Також не наведено достатніх підстав правомірності проведеного відповідачем розрахунку митної вартості без врахування індивідуальних ознак товару, що безумовно впливає на митну вартість вказаного товару.

Однак суд наголошує, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення (подібного, а не аналогічного товару) не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості.

Тобто застосування вказаного методу без наявності відповідних висновків щодо оцінки вартості оцінюваного та взятого для порівняння товару не може вказувати на об`єктивність та правомірність такого методу митного оцінювання товару. У даному випадку зазначених висновків митним органом наведено не було.

Згідно з пунктом 2 параграфу (а) статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито або аналогічного товару і не повинна базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Відповідно до пункту 2 параграфу (b) статті VII цієї угоди під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи аналогічний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно з пунктом 2 параграфу (с) статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до параграфу (b) цього параграфа, оцінка для митних цілей повинна базуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.

Між тим, як свідчить зміст рішення про коригування митної вартості товарів від 22.09.2022 №UA403030/2022/000050/2, у ньому зазначено про неможливість застосування 2а та 2б методів визначення митної вартості у зв`язку з відсутністю інформації щодо угод на ідентичні та подібні (аналогічні) товари та даних, на підставі яких можливе визначення митної вартості.

При цьому обов`язком митного органу у разі незгоди із заявленою декларантом митною вартістю є проведення консультацій з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та послідовний вибір методів з обґрунтуванням причин неможливості застосування кожного з попередніх методів.

Окрім того, витребування митним органом додаткових документів має відбуватися у випадку наявності обґрунтованого сумніву у достовірності поданих декларантом відомостей.

При цьому, як встановлено судом, в поданих декларантом документах відсутні ознаки підробки, вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомості щодо ціни, яка була фактично сплачена за товар, та підтверджують можливість визначення митної вартості за першим методом (ціною договору).

Суд наголошує, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Аналогічна правова позиція викладене Верховним Судом у постанові від 19 лютого 2019 року у справі №805/2713/16-а.

Оскільки, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, суд дійшов висновку, що рішення відповідача про коригування митної вартості товарів від 22.09.2022 №UA403030/2022/000050/2 є необґрунтованим та безпідставним.

Підсумовуючи всі наведені висновки у цій справі, суд зазначає, що як у взаємозв`язку, так і окремо, кожне порушення, допущене митним органом призвело до прийняття неправомірного рішення, яким скориговану митну вартість товару (розширювальної вапняної суміші). До них належать: відсутність аргументації та невідповідність нормам митного законодавства в прийнятих рішень; недоведеність необхідності застосування резервного методу визначення митної вартості товару, що в свою чергу потягнуло за собою неправомірність проведення наступних дій митним органом, в тому числі винесення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403030/2022/000607.

Відповідно до частин першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відповідач належними та допустимими доказами не довів правомірність коригування митної вартості товарів згідно із оскаржуваним рішенням №UA403030/2022/000050/2 від 22.09.2022 та винесення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403030/2022/000607, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

У силу приписів ст. 139 КАС України, сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці.

Керуючись статтями 6-9, 32, 77, 90, 139, 241-246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,-

вирішив:

Позов Приватного підприємства "Контакт" (вул.Іршанська, 3, оф. 20, Нова Борова, Хорошівський район, Житомирська област,12114, ) до Тернопільської митниці Державної митної служби України (вул.Текстильна, 38, Тернопіль, 46004, ) про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови, - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України №UA403030/2022/000050/2 від 22.09.2022 про коригування митної вартості товарів та картку відмови Тернопільської митниці Державної митної служби України в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403030/2022/000607 від 22.09.2022.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці Державної митної служби України на користь Приватного підприємства "Контакт" судові витрати зі сплати судового збору у сумі розміром 7208 (сім тисяч двісті вісім) грн 44 (сорок чотири) коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення.

Рішення складено в повному обсязі 12 квітня 2023 року.

Суддя А.В. Горовенко