Справа № 360/1907/22
Суддя: О.В. Ірметова
Дата ухвалення: 2023-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

13 квітня 2023 року м. ДніпроСправа № 360/1907/22

Суддя Луганського окружного адміністративного сду Ірметова О.В., розглянув в порядку письмового провадження заяву адвоката Усачова Олександра Леонідовича про відвід судді у справі за позовом адвоката Пихтіна Клима Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом адвоката Пихтіна Клима Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

13 квітня 2023 року до суду від адвоката Усачова Олександра Леонідовича (представника відповідача) надійшла заява про відвід судді Ірметової О.В.

Свою заяву представник відповідача обгрунтував тим, що 11 квітня 2023 року відбулося судове засідання у вказаній справі.

Вищезазначене судове засідання проводилось в режимі відеоконференції, яка відповідно до протоколу судового засідання №1426786 почалася о 13.54.34 годині та завершилась о 15.27.03 годині.

Відповідно до вищезазначеного протоколу о 15.26.25 головуючий суддя Ірметова О.В. у судовому засіданні оголосив перерву до 28.04.2023 року, відеозапис конференції був відключено і відеозвязок з представником відповідача Усачов О.Л. був розірваний.

Проте о 15.26.36 зв`язок з представником ОСОБА_2 було поновлено увімкнено мікрофон і камеру в результаті чого йому стало відомо, шо головуюча суддя Ірметова О.В. та представник позивача Пихтін К.В.. залишились у залі суду № 1 та продовжувжують спілкуватись. Зокрема, суддя відповіла представнику позивача: «…але це ніяк не вплине на моє рішення…».

Після чого о 15.27.03 зв`язок з представником Усачовим О.Л. був розірваний.

Представник відповіача зазначає, що такі дії судді дає підстави для сумніву у її неупередженості.

Розглядаючи обгрунтованість заяви про відвід судді, суд враховує наступне.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 14 Кодексу судівської етики, затвердженої XI черговий з`їзд суддів України 22.02.2013, визначено, що суддя повинен уникати позапроцесуальних взаємовідносин з одним із учасників процесу або його представником у справі за відсутності інших учасників процесу.

Тобто положення статті 14 Кодексу дають підстави для висновку, що суддя має спілкуватися з учасниками процесу лише під час розгляду справи по суті, як незалежний арбітр, забезпечуючи рівне ставлення до всіх учасників судового розгляду. Формулювання цієї статті допускає одночасне позапроцесуальне спілкування з усіма учасниками процесу. Водночас спілкування поза процесом з одним учасником за відсутності іншого може призвести до виникнення у відсутнього учасника сумнівів у неупередженості судді.

Позапроцесуальні контакти зі сторонами судового провадження (їх представниками) є неприпустимими, оскільки останні завжди зацікавлені в позитивному вирішенні справи. Ці стосунки створюють таке суб`єктивне уявлення судді щодо сторін та обставин справи, яке не в повній мірі відповідає об`єктивним критеріям. Наслідком позапроцесуальних стосунків судді з одним із учасників судового розгляду може стати конфлікт інтересів.

Стаття 15 Кодексу судівської етики встановлює, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством, у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи. Суддя не повинен зловживати правом на самовідвід. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи у разі неможливості ухвалення ним об`єктивного рішення у справі.

Положення зазначеної статті випливають з принципу об`єктивності, визначеному у Бангалорських принципах поведінки суддів, відповідно до якого об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно із частиною 3 статті 40 КАС України питання питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (пункти 45-50 рішення ЄСПЛ у справі «Морель проти Франції»; пункт 23 рішення ЄСПЛ у справі «Пескадор Валеро проти Іспанії») або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (пункт 40 рішення ЄСПЛ у справі «Лука проти Румунії»), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (пункт 44 рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії»; пункт 30 рішення ЄСПЛ у справі «Пабла Кю проти Фінляндії»; пункт 96 рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»).

У рішенні від 9 листопада 2006 року в справі «Білуха проти України» ЄСПЛ з посиланням на його усталену практику вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед іншого, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49).

Стосовно об`єктивного критерію Суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52).

Згідно протоколу судового засідання від 11.04.2023:

- о 15 год. 26 хв. 25 сек. головуючим у справі оголошено перерву;

- о 15 год. 26 хв. 35 сек. відеозапис конференцзв`язку відключено;

- о 15 год. 26 хв. 36 сек. представник відповідача Усачов О.Л. відкрив сторінку конференції;

- о 15 год. 27 хв. 03 сек. конференцію завершено.

У часовий проміжок з 15 год. 26 хв. 36 сек. до 15 год. 27 хв. 03 сек є запис голосу з промовою ".. але це ніяк не вплине на моє рішення.."

Таким чином, по закінченню розгляду справи представник позивача висловив усну незгоду з прийнятою ухвалою судді у судовому засідання 11.04.2023 про виклик свідків, але суддя вказав на свою незалежність при прийнятті рішення у вказаній справі.

Суд зазначає, що дотримання етичних норм та демонстрація їх дотримання як професійному, так і в особистому плані є важливими елементами життя судді. Головне не те, що робить або чого не робить суддя, а те, що, думку інших, суддя зробив чи може зробити. Розмова з однією зі сторін у розглянутій справі може виглядати як надання переваги цій стороні, навіть якщо насправді розмова взагалі не стосується надання переваг у розгляді справи.

Але враховуючи те, що представник відповідача двіччі заявляв відвід судді, які розглянуті відповідними ухвалами суду, та у судовому засідання 29.03.2023 представник відповідача неприязно висловив свою усну недовіру судді, вказав на створення конфліктих відносин, з метою можливого уникнення в подальшому вражень представника відповідача щодо неупередженості судді при розгляді даної справи, суд дійшов висновку задоволення заяви представника відповідача про відвід судді.

Керуючись статтями 36,40, 241, 243, 248, 256, 293, 294, 295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката Усачова Олександра Леонідовича про відвід судді у справі за позовом адвоката Пихтіна Клима Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після підписання суддею та оскарження окремо від рішення суду не пілягає. Заперечення на ухвалу суду може буде зазначено а пеляційній скарзі.

СуддяО.В. Ірметова