Справа № 440/4327/21
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2023-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2023 р.Справа № 440/4327/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Жигилія С.П.,

Суддів: Спаскіна О.А. , П`янової Я.В. ,

за участю секретаря судового засідання Пукшин Л.Т

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Північно-східного офісу Держаудитслужби, Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 26.07.2021 (суддя Слободянюк Н.І.; м. Полтава) по справі № 440/4327/21

за позовом Служби автомобільних доріг у Полтавській області

до Північно-східного офісу Держаудитслужби

про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Служба автомобільних доріг у Полтавській області (далі по тексту позивач) звернулась до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби (далі по тексту відповідач), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби від 14 квітня 2021 року про результати моніторингу закупівлі UA-2020-08-31-003738-b.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що висновок UA-2020-08-31-003738-b від 14 квітня 2021 року, яким встановлено порушення пункту 5 частини другої та пункту 8 частини шостої статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» є помилковим, оскільки в електронній системі закупівель розміщено обґрунтування застосування переговорної процедури закупівель з посиланням на експертні висновки розробника проектно-кошторисної документації ПП «НВФ «Мостопроект» та дані з нагляду та моніторингу за станом окремих ділянок дороги з рекомендаціями щодо економічної доцільності виконання додаткових аналогічних робіт, технічно, технологічно та економічно пов`язаних з ділянками, безпеку руху на яких забезпечує виконавець робіт, попередньо визначений за результатами тендерів. Крім того, вказує, що у спірному висновку відповідачем не конкретизовано спосіб усунення порушень та вжито лише загальні фрази.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 26.07.2021 по справі № 440/4327/21 адміністративний позов Служби автомобільних доріг у Полтавській області (вул. Вячеслава Чорновола, буд.22-А, м. Полтава, Полтавська область, 36039, ідентифікаційний код 25898491) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (Майдан Свободи, буд.5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх, м. Харків, Харківська область, 61022, ідентифікаційний код 40478572) про визнання протиправним та скасування висновку задоволено.

Визнано протиправним та скасовано висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби від 12 квітня 2021 року № 35 (від 14 квітня 2021 року) про результати моніторингу закупівлі UA-2020-08-31-003738-b.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби (Майдан Свободи, буд.5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх, м. Харків, Харківська область, 61022, ідентифікаційний код 40478572) на користь Служби автомобільних доріг у Полтавській області (вул. Вячеслава Чорновола, буд.22-А, м. Полтава, Полтавська область, 36039, ідентифікаційний код 25898491) витрати зі сплати судового збору у сумі 2270,00 грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень нуль копійок).

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Заступник керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Північно-східного офісу Держаудитслужби, Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на його прийняття з порушенням норм матеріального та процесуального права, з викладенням в ньому висновків, які не відповідають обставинам справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 26.07.2021 по справі № 440/4327/21 і ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги, з викладених підстав, зазначає, що твердження суду першої інстанції щодо віднесення висновку Торгово-промислової палати від 26.08.2020 №24.14-05/386 та листа ПП «Науково-виробнича фірма «Мостопроект» № 61 від15.04.2020 до експертних, нормативних та технічних документів є необґрунтованим. Вказує, що обґрунтовуючи необхідність проведення переговорної процедури закупівлі, замовник в оголошенні зазначив зовсім іншу ділянку дороги державного значення М-22 Полтава-Олександрія від км 3+000 (м. Полтава) до км 103-679 (м. Кременчук), яка відрізняється від тих, що вказані у основному договорі №100-27-17 від 25.09.2017, укладеному за результатами відкритих торгів, та договорах №100-08-20, №100-09-20, №100-10-20 від 21.09.2020, укладених за результатами переговорної процедури закупівлі. Таким чином, замовником, в порушення вимог п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону, безпідставно застосовано переговорну процедуру закупівлі на ділянках автомобільної дороги, виконання робіт на яких не передбачено в основному договорі про закупівлю, який укладено за результатами проведення тендера. Зазначає, що оскаржуваний висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби від 14 квітня 2021 року про результати моніторингу закупівлі UA-2020-08-31-003738-b у повній мірі відповідає вимогам законодавства, містить посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, зокрема, ст. ст. 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення фінансового державного контролю в Україні», а також зобов`язання щодо їх усунення, де вказано про розірвання договору про закупівлю.

Позивач правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

У відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з таких підстав.

Судовим розглядом встановлено, що Служба автомобільних доріг у Полтавській області створена та зареєстрована як юридична особа 11 серпня 2000 року, ідентифікаційний код 25898491, про що свідчить виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 110).

05 травня 2017 року між Службою автомобільних доріг у Полтавській області та Товариством з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» укладено договір про закупівлю робіт №100-06-17 (а.с. 37-40) щодо виконання робіт з поточного середнього ремонту автомобільної дороги державного значення М-22 Полтава-Олександрія на ділянках км 48+000 км 92+345 (окремими ділянками), Полтавська область (Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг).

25 вересня 2017 року між Службою автомобільних доріг у Полтавській області та Товариством з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» укладено договір про закупівлю робіт №100-27-17 (а.с. 33-36) щодо виконання робіт з поточного середнього ремонту автомобільної дороги державного значення М-22 Полтава-Олександрія на ділянках км 6+000 км 32+000 (окремими ділянками), Полтавська область (Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг).

03 лютого 2020 року між Службою автомобільних доріг у Полтавській області та Товариством з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» укладено договір про закупівлю послуг за державні кошти №100-01-20 (а.с. 41-47) щодо надання послуг з обслуговування наземних видів транспорту (Експлуатаційне утримання автомобільної дороги загального користування державного значення М-22 Полтава-Олександрія на ділянках км 1+655 км 103+679, км 117+148 км 126+448 Полтавська область).

31 серпня 2020 року Службою автомобільних доріг у Полтавській області в електронній системі закупівель "ProZorro" розміщено оголошення про проведення відкритих торгів на закупівлю робіт "Поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення М-22 Полтава-Олександрія на ділянках км 4+875 км 101+040 (окремими ділянками), Полтавська область. Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь. Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг", ідентифікатор закупівлі UA-2020-08-31-003738-b (а.с. 13-18).

У Повідомленні про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури) UA-2020-08-31-003738-b, розміщеному за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-08-31-003738-b/print/limited/html/20574b48f0414abd94e116f7fb2712bd, визначено умову застосування переговорної процедури закупівлі послуг «Поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення М-22 Полтава-Олександрія на ділянках км 4+875 км 101+040 (окремими ділянками), Полтавська область» лот 3. додаткові обсяги робіт з влаштування елементів системи моніторингу за станом доріг та умовами руху при поточному середньому ремонті на ділянці км 73+000 км 75+000 відповідно до частини другої статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі»: виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника, що передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера та/або здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю і загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю. Крім того, наведено обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі з посиланням на експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі: поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення М-22 Полтава-Олександрія на ділянках від км 3+000 (м. Полтава) до км 103+679 (м. Кременчук) здійснює ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «РОСТДОРСТРОЙ» (ТОВ «РДС») на замовлення Служби автомобільних доріг у Полтавській області за рахунок бюджетних коштів за результатами попередньо проведеної процедури закупівлі. За результатами прийнятих за необхідності і опрацьованих з компетентними організаціями додаткових обсягів робіт та кошторисних розрахунків до них під час переговорів з виконавцем попередніх (головних) робіт - ТОВ «РДС», встановлено, що запропонована договірна ціна додаткових робіт, не перевищує 50% ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера та очікується на рівні: 187 551 358,97 грн.. При цьому такі роботи технічно, технологічно, безпеково та економічно пов`язані з головним (первинними) договорами. Це підтверджується висновком проектувальника організації розробника проектно-кошторисної документації. У листі проектної організації НВФ «Мостопроект» повідомлено, що враховуючи дані нагляду і моніторингу за станом окремих ділянок та проведенням підрядником, визначеним за результатами тендеру, ремонтних робіт відповідно до вимог проектної документації, вважаємо можливим і технічно та економічно доцільним виконання аналогічних додаткових робіт на ділянках км 4+765 - км 101+045, які необхідні для досягнення показників, що передбачені у проектній документації з ремонту автомобільної дороги державного значення М-22 Полтава-Олександрія на всій протяжності від м. Полтава до м. Кременчук, саме виконавцем таких робіт, з огляду на їх обсяг та відповідність їх виконання на попередніх ділянках робіт за основними договорами, що вже виконуються, на ділянках ремонту. Зміна підрядника для пов`язаних будівельних робіт неодмінно негативно позначиться на термінах робіт, що призведе до втрат у транспортному комплексі України.

21 вересня 2020 року за результатами проведеної переговорної процедури між Службою автомобільних доріг у Полтавській області та ТОВ «Ростдорстрой» укладено Договір про закупівлю за державні кошти №100-10-20 щодо виконання робіт з поточного середнього ремонту автомобільної дороги державного значення М-22 Полтава-Олександрія на ділянках км 4+875 км 101+040 (окремими ділянками), Полтавська область (Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг) лот 3 додаткові обсяги робіт з влаштування елементів системи моніторингу за станом доріг та умовами руху при поточному середньому ремонті на ділянці км 73+000 км 75+000 (ремонт доріг), ціна договору 14000000,00 грн., який опублікований за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-08-31-003738-b.

Наказом Північно-Східного офісу Держаудитслужби від 22 березня 2021 № 122 "Про початок моніторингу закупівель" відповідно до частини другої статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" вирішено розпочати моніторинг закупівель відповідно до переліку, що додається (а.с. 181).

Згідно з додатком до наказу Північно-Східного офісу Держаудитслужби від 22 березня 2021 № 122, до переліку процедур для здійснення моніторингу закупівлі включено, зокрема, процедуру закупівлі UA-2020-08-08-003738-b (підстави для здійснення моніторингу - виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель) (а. с. 182).

Північно-Східним офісом Держаудитслужби проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2020-08-08-003738-b, за результатами якого складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 12 квітня 2021 року № 35 (а.с. 183-188) (від 14 квітня 2021 року) (а.с. 19-22), щодо предмета закупівлі: лот 3 додаткові обсяги робіт з влаштування елементів системи моніторингу за станом доріг та умовами руху при поточному середньому ремонті на ділянці км 73+000 км 75+000 (ремонт доріг), в якому замовником визначено Службу автомобільних доріг у Полтавській області.

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ "Констатуюча частина" висновку від 12 квітня 2021 року № 35, за результатами моніторингу встановлено, що у повідомленні про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури закупівлі замовником визначено, що умовою застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до частини другої статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII, в редакції Закону України від 19 вересня 2019 року №114-ІХ (далі - Закон № 922), є необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника, що передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера та/або здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю і загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю. При цьому повідомлення про намір укласти договір містить обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі, у якому відсутні посилання на експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі, чим порушено вимоги пункту 8 частини шостої статті 40 Закону № 922.

Під час здійснення моніторингу Управління 24 березня 2021 року звернулось до замовника із запитом про надання пояснень стосовно наявності умов застосування переговорної процедури закупівлі, на який замовником в електронній системі закупівель надано пояснення від 29 березня 2021 року №01-05/328 з наданням копій наступних документів: листа запиту від 14 квітня 2020 року №01-05/425 до НВФ «Мостопроект», листа-висновку №61 від 15 квітня 2020 року НВФ «Мостопроект» та висновку Полтавської торгово-промислової палати від 26 червня 2020 року №24.14-05/386 щодо можливості застосування переговорної процедури закупівлі.

Відповідно до вказаних пояснень, головним (первинним) договором є договір про закупівлю робіт від 25 вересня 2017 року №100-27-17, предметом якого є поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення М-22 Полтава Олександрія км 6+000 - км 32 + 000 (окремими ділянками), Полтавська область на суму 386797148,40 гривень (ідентифікаційний номер закупівлі ID: UA- 2017- 07-17-000089-b). Проте, Замовником застосована переговорна процедура закупівлі, предметом якої є поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення М-22 Полтава-Олександрія на ділянках км 4+875 - км 101+040 (окремими ділянками), Полтавська область, лот 1 додаткові обсяги робіт з поточного середнього ремонту ділянок автомобільної дороги км 4+875 - км 6+000, лот 2 додаткові обсяги робіт з поточного середнього ремонту ділянок автомобільної дороги км 95+345 - км 101 + 040, лот 3 додаткові обсяги робіт з влаштування елементів системі моніторингу за станом доріг та умовами руху при поточному середньому ремонті на ділянці км 73+000- км 75+000.

Слід зазначити, що умови застосування переговорної процедури закупівлі визначені статтею 40 Закону №922. Можливість застосування переговорної процедури закупівлі на підставі висновків Торгово - промислової палати статтею 40 Закону №922 не визначено. В той же час вищезазначений Висновок Полтавської ТПП містить застереження, що висновки Полтавської ТПП не містять норм права та мають інформаційний та рекомендаційний характер.

Таким чином, замовником, на порушення вимог пункту 5 частини другої статті 40 Закону №922, без наявності підстав застосовано переговорну процедуру закупівлі на ділянках автомобільної дороги, виконання робіт на яких не передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера.

Відповідно до пункту 2 частини восьмої статті 40 Закону № 922, переговорна процедура закупівлі відміняється замовником у разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства щодо закупівель.

У пункті 2 розділу ІІ "Констатуюча частина" висновку від 12 квітня 2021 року № 35 за результатами моніторингу встановлено порушення вимог пункту 8 частини шостої статті 40 Закону України "Про публічні закупівлі" та порушення вимог пункту 5 частини другої статті 40 Закону України "Про публічні закупівлі".

У пункті 3 "Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель" розділу ІІ вказаного висновку зазначено, що керуючись статтями 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Не погодившись з висновком Північно-східного офісу Держаудитслужби щодо проведення моніторингу закупівлі № UA-2020-08-08-003738-b, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Приймаючи рішення про задоволення адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з невідповідності висновку як акта індивідуальної дії критеріям обґрунтованості та вмотивованості та зазначив, що проаналізовані обставини щодо невідповідності спірного висновку вимогам частини другої статті 2 КАС України є самостійною обставиною для його скасування, а тому позовні вимоги про визнання протиправним та скасування висновку Північно-східного офісу Держаудитслужби від 12 квітня 2021 року № 35 (від 14 квітня 2021 року) про результати моніторингу закупівлі UA-2020-08-31-003738-b підлягають задоволенню.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з частиною 1 статті 1 Закону № 2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

За змістом частини 2 статті 2 Закону № 2939-XII, державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 № 868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Пунктом 9 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України видає накази, організовує та контролює їх виконання.

Наказом Державної аудиторської служби України № 23 від 02.06.2016 затверджено Положення про офіси Держаудитслужби та їх підрозділи.

Відповідно до пункту 1 Положення про Північно-Східний офіс Держаудитслужби, затвердженого Наказом Держаудитслужби № 23 від 02.06.2016, Північно-східний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Луганській, Полтавській, Сумській областях (далі - управління). Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно. На території Харківської області реалізацію державного фінансового контролю здійснює апарат Офісу. На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Пунктом 3 вказаного Положення передбачено, що основним завданням Офісу є реалізація повноважень Держаудитслужби на території Луганської, Полтавської, Сумської, Харківської областей.

Абзацом 5 підпункту 2 пункту 4 Положення визначено, що Офіс відповідно до покладених на нього завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, моніторингу закупівель.

Відповідно до частин 1, 4 статті 5 Закону № 2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Згідно з пунктом 7 статті 10 Закону № 2939-XII, органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Пунктом 14 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону № 922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Згідно з частиною 2 статті 8 Закону № 922-VIII, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Частиною 6 статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до частини 7 статті 8 Закону № 922-VIII, у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Згідно з абзацом 2 частини 8 статті 8 Закону № 922-VIII, протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Частиною 9 статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що у разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

Згідно з частиною 10 статті 8 Закону № 922-VIII, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

За приписами частини 19 статті 8 Закону № 922-VIII, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

На виконання відповідних вимог Закону наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ "Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку" Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 (далі - Порядок № 552), у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Принципи публічних закупівель визначені частиною 1 статті 5 Закону № 922-VIII (в редакції, чинній на час проведення закупівлі, відносно якої здійснено моніторинг) , відповідно до якої закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до статті 13 Закону № 922-VIII, закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог. Як виняток та відповідно до умов, визначених у частині другій статті 40 цього Закону, замовники можуть застосовувати переговорну процедуру закупівлі.

Замовник здійснює процедури закупівлі шляхом використання електронної системи закупівель.

Згідно з частиною першою статті 40 Закону № 922-VIII, переговорна процедура закупівлі використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю після проведення переговорів щодо ціни та інших умов договору про закупівлю з одним або кількома учасниками процедури закупівлі.

Пунктом 5 частини другої статті 40 Закону № 922-VIII визначено, що переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі: якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника. Можливість і умови таких додаткових робіт чи послуг можуть бути передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера. Закупівля додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера.

Відповідно до частин 4, 5 статті 40 Закону № 922-VIII, за результатами проведених переговорів з учасником (учасниками) процедури закупівлі замовник приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю. Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю обов`язково безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель протягом одного дня після ухвалення рішення.

За правилами частини шостої статті 40 Закону №922-VIII, повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити таку інформацію:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);

3) кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг;

4) найменування, ідентифікаційний код учасника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань або реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті) постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг;

5) місцезнаходження та контактні номери телефонів учасника (учасників), з яким (якими) проведено переговори;

6) узгоджена ціна пропозиції учасника процедури закупівлі;

7) умова застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до частини другої цієї статті;

8) обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі, експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.

Згідно з абзацом 1 частини сьомої статті 40 Закону №922-VIII, замовник має право укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі у строк не раніше ніж через 10 днів (п`ять днів - у разі застосування переговорної процедури закупівлі з підстав, визначених пунктом 3 частини другої цієї статті, а також у разі закупівлі нафти, нафтопродуктів сирих, електричної енергії, послуг з її передання та розподілу, централізованого постачання теплової енергії, централізованого постачання гарячої води, послуг з централізованого опалення, телекомунікаційних послуг, у тому числі з трансляції радіо- та телесигналів, послуг з централізованого водопостачання та/або водовідведення та послуг з перевезення залізничним транспортом загального користування) з дня оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

Відповідно до частини восьмої статті 40 Закону №922-VIII, переговорна процедура закупівлі відміняється замовником у разі:

1) якщо замовником допущено порушення, що вплинуло на об`єктивність визначення переможця процедури закупівлі;

2) неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства щодо закупівель;

3) відсутності подальшої потреби в закупівлі товарів, робіт чи послуг;

4) скорочення видатків бюджету на закупівлю товарів, робіт чи послуг;

5) непідписання договору про закупівлю у строк 35 днів (20 днів - у разі застосування переговорної процедури закупівлі з підстав, визначених пунктом 3 частини другої цієї статті, а також у разі закупівлі нафти, нафтопродуктів сирих, електричної енергії, послуг з її передання та розподілу, централізованого постачання теплової енергії, централізованого постачання гарячої води, послуг з централізованого опалення, телекомунікаційних послуг, у тому числі з трансляції радіо- та телесигналів, послуг з централізованого водопостачання та/або водовідведення та послуг з перевезення залізничним транспортом загального користування) з дня оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

Переговорна процедура закупівлі може бути відмінена замовником частково (за лотом).

Системний аналіз зазначених норм законодавства свідчить про те, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель може здійснюватися, зокрема, шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», завданням якого є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі. При цьому підставою для проведення такого моніторингу можуть слугувати виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю складає висновок, який за своїм змістом, є індивідуально-правовим актом та повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України. Можливість оскарження такого висновку в судовому порядку передбачена частиною десятою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 30.06.2020 у справі №320/733/19.

Так, із спірного висновку слідує, що відповідач під час здійснення заходів державного фінансового контролю встановив порушення позивачем законодавства про публічні закупівлі, а саме пункту 5 частини другої статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки останнім без наявності підстав застосовано переговорну процедуру закупівлі на ділянках автомобільної дороги, виконання робіт на яких не передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера.

Колегія суддів зазначає, що як вбачається з матеріалів справи, головним (первинним) договором є договір про закупівлю робіт від 25 вересня 2017 року №100-27-17, предметом якого є поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення М-22 Полтава-Олександрія км 6+000 - км 32 + 000 (окремими ділянками), Полтавська область на суму 386797148,40 гривень (ідентифікаційний номер закупівлі ID: UA- 2017- 07-17-000089-b).

Разом з тим, замовником застосована переговорна процедура закупівлі, предметом якої є поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення М-22 Полтава-Олександрія на ділянках км 4+875 - км 101+040 (окремими ділянками), Полтавська область, лот 1 додаткові обсяги робіт з поточного середнього ремонту ділянок автомобільної дороги км 4+875 - км 6+000, лот 2 додаткові обсяги робіт з поточного середнього ремонту ділянок автомобільної' дороги км 95+345 - км 101 + 040, лот 3 додаткові обсяги робіт з влаштування елементів системі моніторингу за станом доріг та умовами руху при поточному середньому ремонті на ділянці км 73+000- км 75+000.

Таким чином, позивачем переговорну процедуру закупівлі застосовано до виконання робіт на ділянках автомобільної дороги, які не передбачені в основному договорі про закупівлю, що укладений за результатами проведення тендера, тобто такі ділянки дороги є різними, а тому колегія суддів вказує, що такі роботи є не додатковими, а іншими, аналогічними, що мають бути здійснені на інших ділянках автомобільної дороги, відтак, такі роботи можуть бути самостійним предметом публічних закупівель.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про недоведеність посилання відповідача на допущення позивачем порушень вимог пункту 5 частини другої та пункту 8 частини шостої статті 40 Закону №922 з огляду на те, що замовником у повідомленні про намір укласти договір наведено обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі, оскільки виявлене порушення законодавства у сфері закупівель з боку позивача підтверджуються належними та допустимими доказами.

При цьому, слід зазначити, що постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 08 лютого 2023 року у cправі № 917/1149/21 також підтверджено порушення Службою автомобільних доріг у Полтавській області процедури публічної закупівлі на ділянках автомобільної дороги, виконання робіт на яких не передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Судова колегія також зазначає, що можливість усунення виявлених порушень встановлених у висновку прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Суд зазначає, що зобов`язальний характер вимоги стосовно усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Таким чином, суб`єкт владних повноважень зобов`язаний зазначити у висновку конкретні заходи, які необхідно вжити для усунення виявлених порушень.

Зазначена позиція суду відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постановах від 05.03.2020 у справі №640/467/19, від 23.04.2020 у справі №160/5735/19 та від 11.06.2020 в справі №160/6502/19, від 26.11.2020 у справі №160/11367/19.

Під час розгляду справи судом зі змісту спірного у даній справі висновку встановлено, що останній містить зобов`язання щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель та зазначення про те, яким чином такі порушення мають бути усунуті.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне вказати, що положеннями ч.1 ст. 203 Цивільного кодексу України визначено, що зміст правочину не може суперечити Цивільному кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Підставою встановлення недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 Цивільного кодексу України. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним.

Таким чином, колегія суддів, враховуючи вищевикладене та приписи ч.1 ст. 215 Цивільного кодексу України, якою передбачено, що підставами недійсності укладеного за результатами вищевказаної закупівлі правочину є недодержання вимог Закону в момент його укладення в частині недотримання порядку здійснення закупівель, вважає, що єдиним способом усунення порушень у даному випадку є припинення зобов`язань по договору про закупівлю, у зв`язку з чим Держаудитслужбою правомірно зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського і Цивільного кодексів України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що при прийнятті оскаржуваного висновку про результати моніторингу закупівлі від 14 квітня 2021 року UA-2020-08-31-003738-b, Північно-східний офіс Держаудитслужби діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 26.07.2021 по справі № 440/4327/21 прийнято з неправильним застосуванням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті, а отже вказане підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Північно-східного офісу Держаудитслужби, Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 26.07.2021 по справі № 440/4327/21 скасувати.

Прийняти постанову, якою у задоволенні адміністративного позову Служби автомобільних доріг у Полтавській області до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) О.А. Спаскін Я.В. П`янова
Повний текст постанови складено 12.04.2023 року