Справа № 149/663/23
Суддя: Войнаревич М. Г.
Дата ухвалення: 2023-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 149/663/23
Провадження №2-а/149/12/23
Номер рядка звіту 140
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

11.04.2023 р. Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Войнаревича М. Г.

за участі секретаря Паламарчук Л. В.

розглянувши у судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

В березні ОСОБА_1 звернувся до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області області із позовною заявою до Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. Свої вимоги мотивує тим, що 24.10.2022 року відносно нього була винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення за ст. 183 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 грн. З притягненням його до адміністративної відповідальності не погоджується, постанову вважає незаконною, постановленою з грубим порушенням вимог КУпАП, при відсутності події та складу правопорушення, відсутності доказів вчинення правопорушення. Також, просить поновити строк звернення до суду, у зв`язку з тим, що постанову було винесено 24.10.2022, а з її змістом позивач ознайомився лише 20.02.2023.

Ухвалою Хмільницького міськрайонного суду від 06.03.2023 у даній справі було відкрито спрощене позовне провадження.

В судове засідання позивач не з`явився, представник позивача - адвокат Тимощук Ю. Л. подала заяву в якій просить позовні вимоги задовольнити, розгляд справи здійснювати у відсутність позивача.

В судове засідання представник відповідача не з`явився, повідомлявся вчасно та належним чином про час і місце розгляду справи, причини неявки суду не відомі.

У встановлений строк від відповідачів відзиву на позовну заяву до суду не надійшло.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно положень ст. 289 КУпАП в разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

З оскаржуваної постанови вбачається, що її винесено 24.10.2022. Представник позивача зазначає, що позивач не отримував копію вищевказаної постанови, а лише 20.02.2023 її отримано у відповідь на адвокатський запит.

Враховуючи викладене, положення ст. 286 КАС України, ст. 289 КУпАП, суд приходить до висновку, про можливість поновлення позивачу пропущеного строку для звернення до суду з позовом щодо оскарження постанови від 24.10.2022 року для захисту своїх прав в судовому порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, основним завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними управлінських функцій.

Як вбачається з матеріалів справи, постановою ГАБІ № 188359 по справі про адміністративне правопорушення від 24.10.2022 року, винесеною поліцейським СРПП Хмільницького РВП Лисаком Я. В., ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 грн.

З вказаної постанови вбачається, що суть правопорушення полягає в тому, що ОСОБА_1 24.10.2022 року о 16:40 год. перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння в с. Дібрівка Хмільницького району Вінницької області, здійснив завідомо неправдивий виклик спец.служб по лінії «102» та повідомив про крадіжку його курей, чим скоїв правопорушення передбачене ст.183 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, передбаченіст.183 КУпАП.

Відповідно до ст. 183 КУпАП завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань - тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Предметом оскарження в даній справі є постанова про вчинення адміністративного правопорушення, що передбачене ст. 183 КУпАП, а саме - завідомо неправдивий виклик поліції.

Так, зокрема, суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ознака винності діяння є обов`язковою ознакою адміністративного правопорушення (проступку), викладеного у ст. 9 КУпАП.

В адміністративному позові, позивач заперечує проти вчинення ним адміністративного правопорушення, свою вину не визнає.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до ст. 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпція, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Статтею 268 КУпАП встановлено перелік прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності в тому числі і право знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази.

З матеріалів справи вбачається, що позивач наголошує на тому, що передумовою здійснення виклику поліції було те, що з його домоволодіння зникли кури, він не міг їх знайти та він усвідомлював, що діє правомірно й повідомляє правдиву інформацію.

Як на підставу своїх тверджень, позивач посилається на те, що працівники поліції, що прибули на місце події, не розібралися з обставинами виклику, не з`ясували фактичні обставини, не встановили свідків, не опитали їх.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Частина перша та друга ст. 77 КАС України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Представник відповідача не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження правомірності прийняття постанови, зокрема, доказів, передбачених ст. 251 КУпАП, на підтвердження факту допущення позивачем порушення вимог ст. 183 КУпАП.

За таких обставин, факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ст.183КУпАП є недоведеним, а тому оскаржувана постанова підлягає скасуванню.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 286 КАС України визначено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення. Судові витрати по оплаті судового збору залишити за позивачем.

Керуючись ст. 2, 8, 9, 72-77, 162, 241-246, 250, 262, 286, 292, 295 КАС України, на підставі ст. 62 Конституції України, ст.7, 9, 183, 222, 245, 251, 268, 280, 289 КУпАП, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Скасувати постанову інспектора СРПП Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області Лисака Ярослава Вікторовича серії ГАБІ № 188359 від 24.10.2022 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення за ст. 183 КУпАП, а справу про адміністративне правопорушення - закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Михайло ВОЙНАРЕВИЧ