Справа № 520/122/23
Суддя: Кафарський В.В.
Дата ухвалення: 2023-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"13" квітня 2023 р. справа № 520/122/23
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Кафарського В.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Національного заповідника «Софія Київська» до Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі відокремленого структурного підрозділу Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про визнання протиправним та скасування висновку, -
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за ідентифікатором UА-2022-01-21-009964-b є протиправним, оскільки моніторинг закупівлі здійснений відповідачем поза межами встановлених повноважень, зміст зобов`язання щодо усунення порушення у сфері публічних закупівель, яке міститься у висновку, є неконкретним, не містить чітких вимог або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень, що суперечить вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», а також при складанні оскаржуваного висновку про результати моніторингу процедури закупівлі не враховано Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану України» від 24.02.2022 №2102-ІХ (зі змінами) та лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.01.2023 справу за адміністративним позовом Національного заповідника «Софія Київська» до Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі відокремленого структурного підрозділу Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про визнання протиправним та скасування висновку ухвалено передати на розгляд за підсудністю до Івано-Франківського окружного адміністративного суду.
На адресу Івано-Франківського окружного адміністративного суду справа №520/122/23 за адміністративним позовом Національного заповідника «Софія Київська» до Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі відокремленого структурного підрозділу Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про визнання протиправним та скасування висновку надійшла 15.02.2023 та зареєстрована за вхідним №624/23.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями 15.02.2023 адміністративну справу №520/122/23 передано головуючому судді Кафарському В.В.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 20.02.2023 прийнято до провадження справу за позовною заявою Національного заповідника «Софія Київська» до Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі відокремленого структурного підрозділу Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про визнання протиправним та скасування висновку та відкрито провадження у даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-01-21-009964-b від 13.12.2022 відповідає вимогам Закону, а тому підстав для визнання його протиправним та скасування немає.
Представник Національного заповідника «Софія Київська» скерував на адресу Івано-Франківського окружного адміністративного суду відповідь на відзив, у якій останній позовні вимоги підтримав та просив задовольнити їх у повному обсязі.
Суд, розглянувши справу за правилами спрощеного позовного провадження, дослідивши в сукупності письмові докази, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, встановив наступне.
Зважаючи на необхідність своєчасного отримання охоронних послуг (послуг з охорони об`єкта) та недопущення створення ситуації, яка становить загрозу для роботи Замовника, прийнято рішення щодо застосування переговорної процедури закупівлі на підставі абзацу 4 пункту 2 частини 2 статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» з Управлінням поліції охорони з фізичної безпеки в м. Києві через відсутність конкуренції з технічних причин, яка має бути документально підтверджена замовником, внаслідок чого роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання.
08.02.2022 між Національним заповідником «Софія Київська» (Замовник) та Управлінням поліції охорони з фізичної безпеки в м. Києві (Виконавець) укладено Договір про закупівлю послуг за державні кошти №24 строком дії з 23.01.2022 до 01.03.2022 (пункт 10.1. Договору) (а. с. 24-30).
Вказаний договір опубліковано замовником у визначеному Законом порядку.
Згідно пункту 4.1. Договору про закупівлю послуг за державні кошти від 08.02.2022 №24, розрахунки за надані послуги здійснюються у безготівковій формі шляхом перерахування грошових коштів в національній валюті України на поточний рахунок Виконавця протягом 7-ми (семи) банківських днів з дня підписання Сторонами Акту прийому-здачі наданих послуг
Пунктом 5.4. укладеного договору встановлено, що послуги за цим Договором вважаються наданими належним чином та у повному обсязі після підписання Сторонами Акту прийому-здачі наданих послуг.
Водночас пункт 5.5. цього ж Договору встановлює, що належним чином оформлений Акт прийому-здачі наданих послуг щомісяця не пізніше 3 (третього) числа місяця, наступного за місяцем, в якому надавались послуги, надається Виконавцем уповноваженому представнику Замовника. Замовник протягом п`яти робочих днів з моменту отримання відповідного Акту прийому-здачі наданих послуг підписує його або направляє Виконавцю мотивовану відмову від підписання. Якщо протягом 5 (п`яти) робочих днів Замовник не підписав Акт прийому-здачі наданих послуг та не подав письмової вмотивованої відмови від підписання, послуги вважаються наданими Виконавцем у повному обсязі.
Пунктом 10.3. зазначеного Договору передбачено, що, закінчення терміну дії/строку дії Договору не звільняє Сторони від виконання тих зобов`язань, що лишились невиконаними.
Згідно з платіжним дорученням від 07.04.2022 №130 Національним заповідником «Софія Київська» здійснено оплату за послуги з охорони згідно договору від 08.02.2022 №24 та акту від 14.03.2022 №000000216 в розмірі 639 360,00 гривень (а. с. 33).
Відповідно до платіжного доручення від 07.04.2022 №131 Національним заповідником «Софія Київська» здійснено оплату за послуги з охорони згідно договору від 08.02.2022 №24 та акту від 06.04.2022 №000000270 в розмірі 17 280,00 гривень (а. с. 34).
Відповідачем 02.12.2022 опубліковано Запит про надання пояснень щодо інформації про стан виконання договору від 08.02.2022 №24 (в частині розрахунків та надання послуг), укладеного з Управлінням поліції охорони з фізичної безпеки в м. Києві. При цьому зазначено, що до пояснень необхідно долучити їх документальне підтвердження.
Національним заповідником «Софія Київська» 07.12.2022 опубліковано Відповідь замовника на пояснення, у якій зазначено, що відповідно до п.5.4. укладеного договору від 08.02.2022 №24 «Послуги за цим Договором вважаються наданими належним чином та у повному обсязі після підписання Сторонами Акту приймання-передачі наданих послуг». Відповідно до п. 4.2. Договору «Розрахунки за надані послуги здійснюються на підставі підписаного (-их) Сторонами Акту (-ів) приймання-передачі наданих послуг в межах передбачених кошторисних призначень на відповідний період». Сторонами був підписаний Акт звірки взаєморозрахунків за надані послуги згідно умов Договору. Додатково зазначено, що вказаний Договір виконаний сторонами в частині розрахунків та надання послуг тощо без порушень норм чинного законодавства України з врахуванням листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 та Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», а також до зазначеної відповіді долучено Акт №-000000216 прийому-здачі наданих послуг за лютий 2022 року, Акт №-000000270 прийому-здачі наданих послуг за березень 2022 року та лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1
Начальником Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області Жихар Т. І. 13.12.2022 затверджено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2022-01-21-009964-b (а. с. 16-18).
У пункті 1 «Дата закінчення моніторингу процедури закупівлі та інформація про результати моніторингу процедури закупівлі в розрізі стадій проведення процедури закупівлі» констатуючої частини оскаржуваного висновку вказано, що під час моніторингу встановлено, що Замовником в електронній системи закупівель 06.12.2022 оприлюднено звіт про виконання Договору (що перевищує двадцять робочих дні), чим порушено вимогу, визначену пунктом дванадцятим частини першої статті 10 Закону № 922.
У пункті 2 «Висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені) або відсутність порушення, (порушень) законодавства» констатуючої частини зазначеного висновку зазначено, що за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства щодо оприлюднення інформації про закупівлю, встановлено порушення вимог пункту дванадцятого частини першої статті 10 Закону № 922.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», позивача зобов`язано здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення статті 10 Закону № 922 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Не погодившись з висновком про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-01-21-009964-b, позивач звернувся за захистом порушеного права до суду із даним позовом.
Надаючи оцінку правовідносинам, що склались між сторонами, суд виходить з таких підстав та мотивів.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-XII (далі Закон №2939-XII).
Згідно з частиною першою статті 1 Закону №2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до статті 2 Закону №2939-ХІІ, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Статтею 5 Закону №2939-ХІІ визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Постановою Кабінету Міністрів України «Про утворення Державної аудиторської служби України» від 28.10.2015 №868 утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.
Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі Положення), визначено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення, Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Отже, Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон №922-VIII).
Моніторинг процедури закупівлі аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII).
Відповідно до частини 2 статті 8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з пунктом 1 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23 (зі змінами), у складі Північно-східного офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Луганській, Полтавській, Сумській областях. Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно. На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.
Підпунктом 2 пунктом 4 зазначеного Положення передбачено, що Управління відповідно до покладених на нього завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Відповідно до підпунктів 2, 4, 13, 16 пункту 10 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, начальник управління організовує та забезпечує виконання своїх повноважень відповідно до актів законодавства, наказів Держаудитслужби та Офісу, а також доручень керівництва Держаудитслужби та Офісу; забезпечує проведення державного фінансового аудиту, перевірки закупівель, інспектування (ревізії), моніторингу закупівель; підписує накази управління; затверджує висновок про результати моніторингу закупівлі.
Таким чином, твердження позивача, що Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області проведено моніторинг процедури закупівлі за відсутності на те правових підстав та з порушенням порядку, є безпідставним, оскільки, враховуючи вище наведене, Управління уповноважене проводити моніторинг не лише за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю, а й на території інших адміністративно-територіальних одиниць за відповідним дорученням Держаудитслужби, яке в даному випадку було наявне.
Відповідно до частини 1 статті 44 Закону України «Про публічні закупівлі» за порушення вимог, установлених цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання цього Закону, уповноважені особи, службові (посадові) особи замовників, службові (посадові) особи та члени органу оскарження, службові (посадові) особи Уповноваженого органу, службові (посадові) особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, службові (посадові) особи органів, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (обслуговуючого банку), несуть відповідальність згідно із законами України.
Відповідно до абзацу 12 частини 1 статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що звіт про виконання договору про закупівлю оприлюднюється протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання.
Приписами частини 2 статті 19 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлюється, що звіт про результати проведення закупівлі автоматично формується електронною системою закупівель та оприлюднюється протягом одного дня після оприлюднення замовником договору про закупівлю в електронній системі закупівель або відміни тендеру/спрощеної закупівлі, або визнання тендеру таким, що не відбувся.
Процедура розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель, подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель передбачена «Порядком розміщення інформації про публічні закупівлі», затвердженим наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 №1082.
Відповідно до вказаного Порядку датою та часом оприлюднення/розміщення інформації в електронній системі закупівель є дата та час унесення та заповнення її через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника/органу оскарження / органів державного фінансового контролю.
Оприлюдненням/розміщенням інформації вважається її наявність в електронній системі закупівель в інтерактивному режимі реального часу.
Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Інформація, що заповнюється в електронних полях, може відображатися на веб-порталі у вигляді документа, доступного для друку.
Орган оскарження та органи державного фінансового контролю із застосуванням кваліфікованого електронного підпису безоплатно отримують доступ до автоматизованого робочого місця шляхом їх реєстрації адміністратором в електронній системі закупівель.
Як встановлено судом, позивачем сформовано звіт про виконання договору про закупівлю UA-2022-01-21-009964-b 06.12.2022.
Водночас, зазначено строк дії за укладеним договором 08.02.2022-01.03.2022, а, згідно з платіжними дорученням від 07.04.2022 №130 та №131 Національним заповідником «Софія Київська» здійснено оплату за послуги з охорони згідно договору від 08.02.2022 №24 07.04.2022.
Таким чином суд приходить до висновку, що позивачем порушено, встановлений законодавством, строк на оприлюднення звіту про виконання договору про закупівлю.
Щодо посилань позивача на те, що при складанні оскаржуваного висновку про результати моніторингу процедури закупівлі не враховано Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану України» від 24.02.2022 №2102-ІХ (зі змінами) та лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, суд зазначає наступне.
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 з 5:30 24 лютого 2022 року введений воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації .
Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14.03.2022 №133/2022, затвердженого Законом України №7168 від 16.03.2022 воєнний стан продовжений до 25.04.2022.
Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 18 квітня 2022 року №259/2022, затвердженого Законом України №2212-ІХ від 21.04.2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.
Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17 травня 2022 року №341/2022, затвердженого Законом України № 2263-ІХ від 22.05.2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.
Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12 серпня 2022 року №573/2022, затвердженого Законом України № 2500-IX від 15.08.2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.
Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 07 листопада 2022 року №757/2022, затвердженого Законом України №2738-IX від 16.11.2022, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.
Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 07 листопада 2022 року №757/2022, затвердженого Законом України №2738-IX від 16.11.2022, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.
Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 06 лютого 2023 року №58/2023, затвердженого Законом України №2915-IX від 07.02.2023, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.
Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 №389-VIII, воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Згідно листа Торгово-промислова палата України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 (далі ТПП) засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».
Враховуючи це, ТПП України підтвердила, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
Таким чином, починаючи з 24.02.2022 в Україні існували форс-мажорні обставини.
Однак Національний заповідник «Софія Київська» не надав ні відповідачу, ні суду доказів, які б підтверджували поважність причин, внаслідок дії форс-мажорних обставин, недотримання позивачем строку оприлюднення звіту про виконання договору про закупівлю.
Надаючи оцінку доводам сторін щодо способу усунення порушень, суд виходить із того, що пунктом 3 констатуючої частини оскаржуваного висновку Управління зобов`язало замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення статті 10 Закону № 922 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Суд зазначає, що відповідно до частини восьмої статті 8 Закону № 922-VIII, протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
При цьому, частиною восьмою статті 8 Закону № 922-VIII визначено порядок дій замовника публічної закупівлі, у разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні публічної закупівлі.
Законодавцем визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Отже, виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону № 922-VIII, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Враховуючи вищевикладене, Законом №922-VIII на відповідача покладений обов`язок зазначити три варіанти правомірної поведінки, а замовнику надано право вибору.
Зокрема у розглянутому спорі замовника альтернативно зобов`язано:
- притягнути до відповідальності осіб, якими допущені порушення статті 10 Закону № 922 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку,
- надати аргументовані заперечення,
- інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
При цьому, варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
Суд зазначає, що недодержання замовником порядку оприлюднення інформації про закупівлю, порушення частини десятої статті 3, частини третьої статті 10 Закону, пункту 8 Порядку № 1082, є такими порушеннями законодавства у сфері публічних закупівель, які неможливо усунути, що у відповідності до пункту 2 частини першої статті 32 Закону №922-VIII є підставами для відміни тендеру.
Отже, зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, встановив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, з урахуванням характеру порушення, що свідчить про його чіткість та визначеність.
Наведені висновки Верховного Суду ґрунтувалися на фактичних обставинах справи та відповідним їм правовідносинам, які сутнісно відрізняються від тих, які зазначаються у даній справі та регулюються різними нормами та різними редакціями Закону, а саме у вказаних постановах Верховного Суду розглядалися процедури закупівлі проведені під час дії Закону №922 у редакції до 19.04.2020 року.
Крім того, у вищезазначених постановах надавалась оцінка обґрунтованості висновків Держаудитслужби в зобов`язальній частині містилось зобов`язання щодо усунення порушення законодавства в сфері публічних закупівель.
Тоді як, в оскаржуваному висновку у зобов`язальній частині стосується вчинення заходів направлених на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
У розглянутому спорі у висновку викладено конкретний спосіб усунення порушення, зокрема «вжити заходів щодо усунення виявлених порушень шляхом щодо усунення виявлених порушень шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення», отже, контролюючий орган вказав спосіб усунення порушень.
Отже, за наведених обставин, судом встановлено, що висновок Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-01-21-009964-b, затверджений 13.12.2022 винесено у встановленому порядку та за наявності правових підстав, а тому останній не підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.
Щодо судових витрат, то відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Таким чином, оскільки суд дійшов висновку про те, що заявлені позивачем вимоги не підлягають до задоволення, підстави для повернення Національному заповіднику «Софія Київська» сплаченого судового збору відсутні.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Відповідно до статей 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення рішення в повному обсязі.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя /підпис/ Кафарський В.В.

Рішення складене в повному обсязі 13 квітня 2023 р.