Справа № 380/11193/22
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2023 року м. Львів

справа № 380/11193/22

провадження № П/380/11280/22

Львівський окружний адміністративний суд, суддя Клименко О.М., розглянувши в письмовому провадженні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (Відповідач), в якому, із урахуванням уточненої позовної заяви просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області № 2085 о/с від 28.07.2022 про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Дрогобицького РВП ГУНП;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області № 392 о/с від 02.08.2022 в частині звільнення з 02 серпня 2022 року зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП у Львівській області;

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП у Львівській області з 03.08.2022;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області () на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 03.08.2022 по дату прийняття рішення по справі;

- допустити негайне виконання постанови суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у розмірі за один місяць.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області №2085 від 28.07.2022 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Дрогобицького РВП ГУНП» застосовано до поліцейського відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції. Наказом №392 о/с від 02.08.2022 «Про особовий склад» звільнено відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області з 02.08.2022.

Дані накази позивач уважає протиправними, незаконними, необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню.

Так, усупереч вимог Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, враховуючи, що повноваження на застосування до позивача дисциплінарного стягнення має лише уповноважена особа ГУНП у Львівській області, а не керівник Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області, 11.07.2022 саме наказом Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області №292 призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію. Відповідно даний наказ є незаконним і усі матеріали службового розслідування, зібрані на підставі незаконного наказу, є недопустимими.

Також позивач зазначає, що в матеріалах службового розслідування міститься клопотання начальника Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_2 про застосування дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції до поліцейського ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 від 22.07.2022, що підтверджує відсутність повноважень у начальника Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення, а отже і відсутні повноваження щодо призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії. Окрім цього, до складу дисциплінарної комісії увійшли працівники Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області, які не проходили відповідну фахову підготовку щодо предмета проведення службового розслідування та без письмової згоди їх керівника.

Позивач стверджує, що дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування не були належним чином встановлені фактичні дані та обставини, а тому застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади є безпідставним та необґрунтованим.

На переконання позивача, при проведенні службового розслідування не встановлено факту надання позивачу направлення на проходження огляду щодо перебування в стані алкогольного сп`яніння та не спростовано дійсність довідки Комунального некомерційного підприємства «Дрогобицька міська лікарня №1» ДМР від 10.07.2022, в якій вказано, що у позивача наявний забій І-го пальця правої стопи і останній є клінічно тверезим.

Позивач вказує, що посадові особи ГУНП в Львівській області під час проведення освідування та проведення службового розслідування повинні були керуватись положеннями Тимчасової інструкції про порядок медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю та стану сп`яніння, затвердженою заступником Міністра охорони здоров`я СРСР № 06-14/33-14 від 01.08.1988, а не Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України від 09.11.2015 № 1452/73.

Позивач також зазначає, що відповідач жодним чином не мотивував обрання найсуворішого з видів стягнень, що передбачені статтею 12 Дисциплінарного статуту. Відповідач не врахував також наступні обставини: тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації, тощо.

Саме тому позивач просить визнати неправомірними та скасувати накази Головного управління Національної поліції у Львівській області № 2085 о/с від 28.07.2022, № 392 о/с від 02.08.2022 в частині його звільнення з 02 серпня 2022 року зі служби в поліції, поновити позивача на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП у Львівській області з 03.08.2022, стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу з 03.08.2022 по дату прийняття рішення по справі та допустити негайне виконання постанови суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП у Львівській області та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у розмірі за один місяць.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю, просила позов задоволити.

Відповідач у поданому на позовну заяву відзиві та письмових поясненнях від 21.12.2022 проти позову заперечив з підстав, що з урахуванням норм Закону України від 02.07.2015 № 580-VІІІ «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VІІІ, Правил етичної поведінки поліцейських затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, перебування поліцейського під час несення служби у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння є дисциплінарним проступком і підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Відповідач зазначив, що відповідно до висновку службового розслідування установлено, що поліцейський відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області старший сержант поліції ОСОБА_1 , як працівник поліції будучи зобов`язаним відповідно до ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, унаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування вимог нормативно-правових актів і розпоряджень МВС України, НП України та ГУНП у Львівській області, 10.07.2022 прибув із запізненням на інструктаж для нарядів поліції Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області та перебував у стані алкогольного сп`яніння, чим вчинив дисциплінарний поступок. Такими своїми діями старший сержант поліції ОСОБА_1 допустив грубе порушення службової дисципліни, зокрема вимог абзацу 2 пункту 1 та абзацу 7 пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пунктів 1, 4, 6, 13, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 № 803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належною інформування».

22.07.2022 на ім`я начальника ГУНП у Львівській області надійшло клопотання начальника Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_3 про застосування дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції до поліцейського ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .

Внаслідок чого винесено Наказ № 2085 від 28.07.2022 про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області та Наказ № 392 о/с від 02.08.2022, яким старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) звільнено зі служби в поліції відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII».

Саме тому відповідач вважає вимоги позивача, викладені в позовній заяві, необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

У додаткових поясненнях від 21.12.2022 відповідач додатково зазначив, що наказ про призначення службового розслідування та склад дисциплінарної комісії винесено уповноваженою на те особою, відповідно до норм Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, та Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечила, просила в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 246 КАС України суд зазначає, що ухвалою судді від 19 серпня 2022 року позовну заяву позивача залишено без руху.

Ухвалою судді від 26 серпня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження і призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду, яка занесена в протокол судового засідання від 22.11.2022 було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду, яка занесена в протокол судового засідання від 28.02.2023 було постановлено про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Суд заслухав пояснення представників позивача та відповідача, дослідив долучені до матеріалів справи письмові докази, відеозапис та здійснив допит свідків, оцінив їх в сукупності і встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 з 07.11.2015 проходив службу в Національній поліції України на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області.

Наказом №2085 від 28.07.2022 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Дрогобицького РВП ГУНП» за грубе порушення основних обов`язків поліцейського, передбачених п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про національну поліцію», пунктів 1, 4, 6, 13, 14 частини 3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, абзацу 2 пункту 1 та абзацу 7 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУ НП України у Львівській області від 27.02.2020 №803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», на підставі пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України застосовано до поліцейського відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_1 (0078396) дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Наказом №392 о/с від 02.08.2022 «Про особовий склад» звільнено відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області з 02.08.2022.

Вказані накази прийнято на підставі висновку службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни поліцейським відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_1 від 22.07.2022, яким установлено:

10 липня 2022 року на ім`я начальника Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_3 надійшов рапорт заступника начальника Дрогобицького РВП з превентивної діяльності ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_4 про те, що цього ж дня на службу зі спізненням та з ознаками алкогольного сп`яніння прибув старший сержант поліції ОСОБА_1 , який згідно графіку несення служби повинен був заступати на службу 10.07.2022 в період часу із 08:00 по 20:00 та якому в подальшому запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» або у медичному закладі, на що останній не погодився, що підтверджується Актом про відмову від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» або у медичному закладі поліцейським відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області старшим сержантом поліції ОСОБА_1 від 10.07.2022.

З`ясовуючи причини спізнення на службу підполковник поліції ОСОБА_4 та майор поліції ОСОБА_5 разом зі старшим сержантом поліції ОСОБА_1 зайшли в кімнату прийому громадян, де останній повідомив, що запізнився на інструктаж через проблеми з громадським транспортом, яким діставався до місця несення служби, при цьому на стан здоров`я не скаржився. У ході спілкування було виявлено, що старший сержант поліції ОСОБА_1 прибув на службу з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови, виражене тремтіння пальців рук, а також повідомив, що вживав алкогольні напої напередодні у вечірній час. Тому підполковник поліції ОСОБА_4 у присутності майора поліції ОСОБА_5 та капітана поліції ОСОБА_6 запропонував старшому сержанту поліції ОСОБА_1 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» або у медичному закладі. Після цього майор поліції ОСОБА_5 , підготувавши технічний прилад «Драгер» для проведення тесту, передав старшому сержанту поліції ОСОБА_1 запакований мундштук, який останній самостійно розпакував, однак від проходження огляду на стан сп`яніння відмовився, не повідомивши причин такої відмови, переконував, що такого більше не повториться, і він «закодується».

Факт відмови старшого сержанта поліції ОСОБА_1 від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» або у закладі охорони здоров`я зафіксовано складанням акту від 10.07.2022.

Спілкування із ОСОБА_1 зафіксовано на відеозаписі, здійсненому на мобільний телефон підполковника поліції ОСОБА_4 , а диск з даним відеозаписом долучено до матеріалів службового розслідування.

10 липня 2022 року старшого сержанта поліції ОСОБА_1 було відсторонено від виконання службових обов`язків відповідно до вимог частини четвертої статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Водночас під час проведення службового розслідування дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що старший сержант поліції ОСОБА_1 , з метою уникнення дисциплінарної відповідальності під час надання письмового пояснення проявив нещирість та ввів дисциплінарну комісію в оману, оскільки в своєму поясненні зазначив, що під час проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння йому було відмовлено в огляді на такий стан в медичному закладі та було надано розпечатаний мундштук. Вищевказане спростовується поясненнями працівників, присутніх під час пропонування проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, а також оглядом відеозапису, з якого вбачається, що старший сержант поліції ОСОБА_1 відмовився від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, не обґрунтувавши таку відмову.

Також з метою уникнення дисциплінарної відповідальності старший сержант поліції ОСОБА_1 надав світлокопії довідки про огляд та висновку спеціалісти приймально-ургентного відділення КНП«ДМЛ № 1» ДМР про проведення 10.07.2022 о 12:45 огляду лікарем та встановлення за його результатами діагнозу: забій першого пальця правої стопи, клінічно тверезий. Світлокопія довідки надана ОСОБА_1 була без реєстраційного номеру, відповідно даний факт викликав сумнів в членів дисциплінарної комісії, щодо достовірності такої довідки. Також копія довідки, яку надав ОСОБА_1 суперечить інформації за вих. №1032 від 11.07.2022 про розгляд запиту КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» ДМР про те, що ОСОБА_1 не перебував на стаціонарному лікуванні та не звертався за медичною допомогою у ВЕ(Н)МД у період з 10.07.2022, огляд на стан сп`яніння не проходив. З даного приводу повторно було підготовлено запит за вих № 9634/52/01-2022 від 18.07.2022 з метою роз`яснення причин розбіжностей світлокопії довідки наданої ОСОБА_1 та інформації за вих. №1032 від 11.07.2022 про розгляд запиту КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» ДМР.

Так згідно інформації за вих. №1196 від 21.07.2022 про розгляд запиту КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» ДМР встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 звернувся за медичною допомогою у ВЕ(Н)МД до лікаря-травматолога. Звернення не зареєстровано в амбулаторному журналі записів пацієнтів. У зв`язку з цим, створена комісія щодо розгляду даного випадку. Комісією виявлено запис в журналі реєстрації рентгенографії. Проведено рентгенографію правої стопи. Заключення: травматичного пошкодження кісток стопи не виявлено. Освідчення на стан алкогольного сп`яніння не проводився. Вказані відомості зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» № 7074 від 22.07.2022, тому комісія прийшла до висновку, скерувати матеріали до Територіального управління ДБР, розташованого у м. Львові для надання правової оцінки діям старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .

За результатами проведеного службового розслідуванням установлено, що поліцейський відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області старший сержант поліції ОСОБА_1 , як працівник поліції будучи зобов`язаним відповідно до ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, унаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування вимог нормативно-правових актів і розпоряджень МВС України, НП України та ГУНП у Львівській області, 10.07.2022 прибув із запізненням на інструктаж для нарядів поліції Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області та перебував у стані алкогольного сп`яніння, чим вчинив дисциплінарний поступок, що не лише суперечить сутності й призначенню правоохоронних інституцій, зокрема поліції, в підрозділі якої проходить службу старший сержант поліції ОСОБА_1 , а й розхитує підвалини державності, викривляє уявлення населення про інтереси та ідеали громадянського суспільства на шляху до інтеграції нашої держави в європейську спільноту. Такими своїми діями старший сержант поліції ОСОБА_1 допустив грубе порушення службової дисципліни, зокрема вимог абзацу 2 пункту 1 та абзацу 7 пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пунктів 1, 4, 6, 13, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 № 803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належною інформування». Рекомендовано клопотати перед начальником ГУ НП у Львівській області про застосування до позивача дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Не погоджуючись із спірними наказами ГУ НП у Львівській області № 2085 о/с від 28.07.2022 та № 392 о/с від 02.08.2022 в частині, що стосуються безпосередньо позивача, ОСОБА_1 звернувся до суду з цим позовом.

Зміст спірних правовідносин полягає у тому, що позивач вважає його притягнення до дисциплінарної відповідальності із застосуванням до нього дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції необґрунтованим, винесеним без відповідних на те правових підстав та з порушенням порядку встановлення перебування позивача у стані алкогольного сп`яніння.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд застосував наступні норми права.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Указана норма основного закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII).

Відповідно до статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону №580-VIII визначено основні обов`язки поліцейського. Зокрема, поліцейський зобов`язаний: - неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; - професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; - поважати і не порушувати прав і свобод людини; - надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; - зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; - інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з вимогами статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону; підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) визначено, що службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно частини 1 статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.

Враховуючи вищезазначені приписи, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення із служби в поліції.

При цьому, до відповідальності можливо притягнути лише у випадку доведення вчинення дисциплінарного проступку, що повинно бути доведено належними та допустимими доказами.

У свою чергу, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Статтями 14-19 Дисциплінарного статуту унормовано порядок призначення та проведення службового розслідування, створення, повноваження дисциплінарних комісій, строки проведення службового розслідування, відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади), забезпечення поліцейському права на захист, порядок застосування дисциплінарних стягнень.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ вказаних Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського. Професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до абз. 7 пункту 2 розділу ІІ вказаних Правил під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування (абз. 2 пункту 1 Розділу І Правил).

Вищевказані положення законодавства передбачають, що поліцейський при проходженні служби, у своїй повсякденній діяльності та поза межами служби, повинен дотримуватися та бути прикладом неухильного дотримання Конституції України, Законів України та інших нормативно-правових актів, які регламентують діяльність такого працівника, а також Присяги поліцейського.

Щодо доводів позивача стосовно повноважень начальника Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області щодо призначення проведення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії, суд враховує наступне.

Судом встановлено, що Рапортом від 10.07.2022 заступника начальника Дрогобицького РВП з превентивної діяльності ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_4 повідомлено начальника Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_3 про те, що цього ж дня на службу зі спізненням та з ознаками алкогольного сп`яніння прибув старший сержант поліції ОСОБА_1 .

Наказом Дрогобицького РВП ГУНП від 11.07.2022 року № 292 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії», який підписано Начальником, підполковником поліції ОСОБА_7 , призначено за наведеним вище фактом службове розслідування у формі письмового провадження.

Так, п. 2 цього наказу визначено, що проведення службового розслідування доручити дисциплінарній комісії у складі: голова дисциплінарної комісії заступник начальника Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області майор поліції ОСОБА_8 , члени дисциплінарної комісії: начальник сектору моніторингу Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області майор поліції ОСОБА_9 , заступник начальника відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області підполковник поліції ОСОБА_10 , інспектор сектору кадрового забезпечення Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_11 .

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок).

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно з пунктом 1 Розділу II Порядку, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що мас ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, то вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Наведена норма кореспондує із ч. 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту, якою визначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Наведені норми вказують, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Наказом Національної поліції України від 04.10.2018 №929 (зі змінами станом на 2022 рік) затверджено Перелік посад керівників Національної поліції України та їх повноважень щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень. З наведеного переліку, а саме п. 4 слідує, що начальники територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП в областях та м. Києві (а.с. 186), наділені повноваженнями щодо застосування дисциплінарних стягнень: зауваження, догана, сувора догана.

Відповідно до п. 7 Положення про Головне управління Національної поліції у Львівській області, затвердженого Наказом Національної поліції України від 06 листопада 2015 року №30 (в редакції Наказу Національної поліції України від 10 червня 202 року №439) ГУНП реалізує свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку структурні та територіальні (відокремлені) підрозділи (далі структурні підрозділи).

Таким територіальним (відокремленим) підрозділом є Дрогобицький районний відділ поліції.

З наведеного слідує, що Начальник Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області підполковник поліції ОСОБА_12 наділений повноваженнями щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень, що у свою чергу спростовує доводи позивача про протилежне.

Отже, призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії Наказом Дрогобицького РВП ГУНП від 11.07.2022 року № 292 здійснено у повній відповідності до пункту 1 Розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та ч. 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Більше того, наведене беззаперечно спростовує і твердження позивача, що клопотання начальника Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції Василя Петрик про застосування дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції до поліцейського ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 від 22.07.2022 підтверджує відсутність повноважень щодо призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії, оскільки:

по-перше, як зазначено судом вище, п. 4 Наказу Національної поліції України від 04.10.2018 №929 (зі змінами станом на 2022 рік) визначено повноваження начальників територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП в областях та м. Києві щодо застосування дисциплінарних стягнень: зауваження, догана, сувора догана, а не звільнення зі служби в поліції;

по-друге, Дисциплінарним статутом, а саме ч. 9 ст. 20 визначено, що застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання, саме ця норма зумовила необхідність скерування клопотання від 22.07.2022 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 на ім`я начальника ГУНП у Львівській області ОСОБА_13 .

Щодо доводів позивача, що до складу дисциплінарної комісії увійшли працівники Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області, які не проходили відповідну фахову підготовку щодо предмета проведення службового розслідування та без письмової згоди їх керівника, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 1 Розділу І Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893, це Положення визначає порядок утворення в органах (підрозділах) поліції, а також закладах вищої освіти із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, дисциплінарних комісій та їх повноваження.

Пунктом 4 Розділу І цього Положення (у редакції, яка діяла на час призначення службового розслідування стосовно позивача та створення дисциплінарної комісії) дисциплінарна комісія створюється із числа поліцейських та інших працівників органу (підрозділу) поліції, де призначено службове розслідування, або працівників інших органів (підрозділів) поліції за наявності згоди їх керівників, які мають відповідні знання та досвід служби (роботи) в поліції та відповідну фахову підготовку щодо предмета проведення службового розслідування.

Керівник Національної поліції України має право утворювати дисциплінарні комісії із числа поліцейських та інших працівників будь-якого органу (підрозділу) поліції.

Склад дисциплінарної комісії, що утворюється Міністром внутрішніх справ України або ректором закладу вищої освіти (далі - заклад вищої освіти) із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, визначаються ними особисто.

Аналіз наведеної норми вказує, що згода керівників передбачена у разі залучення до складу дисциплінарної комісії працівників інших органів (підрозділів) поліції, у даній справі склад дисциплінарної комісії сформовано виключно з працівників Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області.

Будь яких застережень щодо окремого проходження членами дисциплінарної комісії відповідної фахової підготовки дана норма не містить, водночас наявність відповідної фахової підготовки та компетенції щодо предмета проведення службового розслідування в межах розгляду даної справи визначена Посадовими інструкціями (а.с. 169-184) членів дисциплінарної комісії, утвореної Наказом Дрогобицького РВП ГУНП від 11.07.2022 року № 292.

Отже, суд відхиляє доводи позивача у цій частині та зазначає, що такі ґрунтуються на невірному тлумаченні пункту 4 Розділу І Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України.

Суд констатує, що в ході розгляду справи не встановив порушення відповідачем порядку призначення проведення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії.

Даючи правову оцінку доводам позивача стосовно протиправності винесення спірних наказів в частині звільнення позивача зі служби в поліції, суд враховує наступне.

Зі змісту наведених вище правових норм слідує, що не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення із служби в поліції.

Відповідно до висновку службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни поліцейським відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_1 від 22.07.2022, яким установлено, що 10 липня 2022 року на ім`я начальника Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_3 надійшов рапорт заступника начальника Дрогобицького РВП з превентивної діяльності ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_4 про те, що цього ж дня на службу зі спізненням та з ознаками алкогольного сп`яніння прибув старший сержант поліції ОСОБА_1 , який згідно графіку несення служби повинен був заступати на службу 10.07.2022 в період часу із 08:00 по 20:00.

З`ясовуючи причини спізнення на службу підполковник поліції ОСОБА_4 та майор поліції ОСОБА_5 разом зі старшим сержантом поліції ОСОБА_1 зайшли в кімнату прийому громадян, де останній повідомив, що запізнився на інструктаж через проблеми з громадським транспортом, яким діставався до місця несення служби, при цьому на стан здоров`я не скаржився.

У ході спілкування було виявлено, що старший сержант поліції ОСОБА_1 прибув на службу з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови, виражене тремтіння пальців рук, а також повідомив, що вживав алкогольні напої напередодні у вечірній час. Тому підполковник поліції ОСОБА_4 у присутності майора поліції ОСОБА_5 та капітана поліції ОСОБА_6 запропонував старшому сержанту поліції ОСОБА_1 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» або у медичному закладі. Після цього майор поліції ОСОБА_5 , підготувавши технічний прилад «Драгер» для проведення тесту, передав старшому сержанту поліції ОСОБА_1 запакований мундштук, який останній самостійно розпакував, однак від проходження огляду на стан сп`яніння відмовився, не повідомивши причин такої відмови, переконував, що такого більше не повториться, і він «закодується».

Спілкування із ОСОБА_1 зафіксовано на відеозаписі, здійсненому на мобільний телефон підполковника поліції ОСОБА_4 , а диск з даним відеозаписом долучено до матеріалів службового розслідування та матеріалів справи. Під час перегляду та дослідження даного відеозапису судом встановлено, що позивачеві надано запакований мундштук до газоаналізатора «Драгер», який самостійно розпаковано ОСОБА_1 , наприкінці відеозапису позивач відмовився від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння.

Факт відмови старшого сержанта поліції ОСОБА_1 від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» або у закладі охорони здоров`я зафіксовано складанням акту від 10.07.2022 (а.с. 91), який підписано старшим інспектором черговим Дргобицького РВП ГУНП у Львівській області капітаном поліції І. Сидор, начальником ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області майором поліції Р. Комар, заступником начальника Дрогобицького РВП з превентивної діяльності ГУНП у Львівській області підполковником поліції А. Бах.

Вказані службові особи поліції були допитані судом в якості свідків і їх показання повністю відповідають обставинам, які відображені у висновку службового розслідування від 22.07.2022 і долученим до нього поясненнями та рапортами службових осіб поліції.

Отже, доводи позивача щодо відсутності доказів його перебування на службі з ознаками алкогольного сп`яніння 10.07.2022 суд відхиляє, оскільки відповідач в установленому законом порядку зафіксував факт перебування позивача на службі з ознаками алкогольного сп`яніння та його відмову від проходження огляду на стан сп`яніння у присутності посадових осіб поліції.

На виконання положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України позивач не надав доказів на спростування вищезазначеного, адже жодних зауважень відносно дій посадових осіб під час пропозиції пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння та скарг на стан здоров`я позивачем 10.07.2022 не було висловлено.

Доводи позивача, що йому було відмовлено у наданні направлення на проходження огляду в медичному закладі, насамперед вказують, що ОСОБА_1 хоч і не висловив пряму відмову від проходження медичного огляду у спеціалізованому медичному закладі, але дії останнього свідчать про ухилення від здійснення такого огляду у присутності представників поліції, а зафіксований у встановленому порядку факт відмови позивача від проходження огляду на стан сп`яніння автоматично нівелює необхідність надання відповідного направлення до медичного закладу.

Також суд критично оцінює покликання позивача на довідку Комунального некомерційного підприємства «Дрогобицька міська лікарня №1» ДМР від 10.07.2022, в якій вказано, що у позивача наявний забій І-го пальця правої стопи і останній є клінічно тверезим.

Адже, як зазначено самим позивачем у позовній заяві, під час проведення освідування та проведення службового розслідування відповідач повинен був керуватися положеннями Тимчасової інструкції про порядок медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю та стану сп`яніння, затвердженої заступником Міністра охорони здоров`я СРСР № 06-14/33-14 від 01.08.1988.

Згідно з пунктами 6-8 Тимчасової інструкції про порядок медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю і стану сп`яніння, затвердженої наказом заступника Міністра охорони здоров`я СРСР 01 вересня 1988 року № 06-14/33-14 (далі - Тимчасова інструкція), лікар (фельдшер), що проводить огляд, складає протокол медичного огляду за встановленою формою у двох примірниках. У протоколі докладно викладаються відомості про зовнішній вигляд оглянутого, його поведінці, емоційному тлі, мови, вегето-судинних реакціях, стану рухової сфери. При цьому слід зазначити скарги оглянутого, його суб`єктивну оцінку свого стану. Крім того, при оцінці стану необхідно відзначити наявність або відсутність запаху алкоголю і вказати результати лабораторних досліджень.

Натомість надана довідка Комунального некомерційного підприємства «Дрогобицька міська лікарня №1» ДМР від 10.07.2022 таким вимогам не відповідає, оскільки жодної інформації, яка передбачена наведеними вище нормами, не містить, а тому остання не може вважатися інформативним та достовірним доказом відсутності стану алкогольного сп`яніння позивача.

Більше того, як встановлено в ході службового розслідування, копія довідки, яку надав ОСОБА_1 , суперечить інформації за вих. №1032 від 11.07.2022 про розгляд запиту КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» ДМР про те, що ОСОБА_1 не перебував на стаціонарному лікуванні та не звертався за медичною допомогою у ВЕ(Н)МД у період з 10.07.2022, огляд на стан сп`яніння не проходив.

З даного приводу відповідачем повторно було підготовлено запит за вих. № 9634/52/01-2022 від 18.07.2022 з метою роз`яснення причин розбіжностей довідки наданої позивачем та інформації за вих. №1032 від 11.07.2022 про розгляд запиту КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» ДМР.

Так згідно інформації за вих. №1196 від 21.07.2022 про розгляд запиту КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» ДМР встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 звернувся за медичною допомогою у ВЕ(Н)МД до лікаря-травматолога. Звернення не зареєстровано в амбулаторному журналі записів пацієнтів. У зв`язку з цим, створена комісія щодо розгляду даного випадку. Комісією виявлено запис в журналі реєстрації рентгенографії. Проведено рентгенографію правої стопи. Заключення: травматичного пошкодження кісток стопи не виявлено. Освідчення на стан алкогольного сп`яніння не проводився.

Аналізуючи наведене вище, суд доходить висновку, що висновки службового розслідування, які стали підставою до прийняття спірних наказів, знайшли своє підтвердження у ході судового розгляду, такі є обґрунтованими та правомірними.

В даному випадку суд зазначає, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання поліцейського. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі № 824/1015/16-а з подібних правовідносин.

Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.

Проступком, який ганьбить честь і гідність, порочить поліцейського та підриває авторитет Національної поліції України, є дія чи бездіяльність, яка за своїм характером несумісна з високим званням поліцейського і робить неможливим виконання ним своїх службових обов`язків, грубе порушення загальноприйнятих норм і правил поведінки, що принижує авторитет державної служби Національної поліції.

Аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновків службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 12.01.2012 у справі «Горовенки та Бугара проти України» (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п.38).

При цьому, суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Частинами 1 та 9 ст. 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Верховний Суд у постанові від 21.09.2018, справа №824/227/17-а (адміністративне провадження №К/9901/27834/18) зазначив «... п. 60. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень».

Отже, обрання виду стягнення є дискреційним повноваженням роботодавця, однак така дискреція має бути обґрунтованою.

На переконання суду, відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що дискредитує звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. Такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Наведене свідчить, що при виданні спірних наказів про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції відповідачем було взято до уваги характеристику ОСОБА_1 , враховано характер та обставини вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки, особу порушника, ступінь вини, попередню поведінку поліцейського, а також тривалість служби та рівень знань про порядок служби.

Отже, матеріалами справи встановлено вчинення позивачем діяння, які полягають у порушенні Дисциплінарного статуту, Закону України «Про Національну поліції» та Правил етичної поведінки поліцейських є несумісними з займаною посадою, тому суд вважає, що при прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, що, в свою чергу, у даному випадку було належним чином доведено представником ГУ НП у Львівській області при розгляді цієї справи.

Із урахуванням встановлених обставин та наведених правових положень, суд приходить до висновку, спірні накази ГУ НП у Львівській області № 2085 о/с від 28.07.2022 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Дрогобицького РВП ГУНП» та № 392 о/с від 02.08.2022 в частині звільнення з 02 серпня 2022 року зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) старшого сержанта поліції Заберезного Василя Михайловича поліцейського відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП у Львівській області, відповідають вимогам законодавства і підстави для визнання їх протиправними та скасування відсутні.

Оцінивши наявні у справі докази, наведені аргументи учасників справи, суд констатує, що позов є не обґрунтованим, а тому у його задоволенні необхідно відмовити у повному обсязі.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, відтак підстави для їх задоволення також відсутні.

Відповідно до ст. 139 КАС України повернення судових витрат позивачу, якому відмовлено у задоволенні позову не передбачено.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень, п.3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка, 3, м. Львів, 79000) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити повністю.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене за правилами, встановленими ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень підп.15.5 п.15 розд. VII «Перехідні положення» та п. 3 Розділу VI «Прикінцеві положення» цього Кодексу.

Повний текст рішення складено 13 квітня 2023 року.

Суддя Клименко О.М.