Справа № 320/10485/23
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2023-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 квітня 2023 року м. Київ Справа № 320/10485/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання протиправною та скасування постанови,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України , у якому просить суд:

- визнати протиправною та скасування постанови про закінчення виконавчого провадження ВП № 67093832 від 21 листопада 2022 року винесену старшим державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Григорян Оленою Грайровною.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

В позовній заяві позивач вказує про те, що спірну постанову державного виконавця від 21.11.2022 ВП № 67093832 отримано 30.11.2022 поштовим відправленням. Листом від 01.12.2022 Департамент пенсійних питань та соціального захисту МВС України повідомив про те, що надіслав на адресу ГУ Пенсійного фонду України в Київській області оновлену довідку та направив таку на адресу позивача. ОСОБА_1 виходить із того, що оскільки йому не було здійснено перерахунок пенсії 03.01.2023, у зв`язку з чим останній звернувся до пенсійного органу із заявою та 12.01.2023 отримав відповідь, в якій зазначено про те, що підстави для перерахунку пенсії відсутні.

ОСОБА_1 вважає, що саме з отриманого листа від Пенсійного фонду 12.01.2023 обраховується процесуальний строк для звернення до суду з даним позовом.

Зокрема, вирішуючи питання щодо дотримання позивачем процесуального строку звернення до суду з позовною заявою, суд зазначає наступне.

Згідно із частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Та, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України чітко визначено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, кодексом адміністративного судочинства, зокрема ст. 287 КАС України чітко визначено строк звернення до суду з позовною заявою учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, якщо вони вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, що становить десять днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

В поданому адміністративному позові позивач оскаржує постанову державного виконавця від 21.11.2022 у виконавчому провадженні №67093832 про закінчення виконавчого провадження, яку отримав поштовим відправленням 30.11.2022. Доказів того, що ним отримано спірну постанову 30.11.2022 позивачем до позову не надано. Позов надіслано до суду поштою 17.01.2023.

Суд зазначає про необґрунтованість посилання позивача на відрахування процесуального строку звернення до суду з вказаним позовом із дати отримання відповіді від Пенсійного фонду на його звернення, оскільки в даній справі предметом спору є постанова державного виконавця, а не дії та рішення пенсійного органу, відповідно підлягає застосуванню ст. 287 КАС України.

Згідно із частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративно судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Таким чином, матеріали позовної заяви не містять доказів отримання спірної постанови для відрахування судом строку звернення до суду з позовом для позивача та відсутнє клопотання позивача про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду з позовом та поновлення пропущеного строку, відтак позовна заява не відповідає вимогам ч. 6 ст. 161 КАС України.

Як убачається з частини 1 статті 123 Кодексу адміністративно судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Щодо вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів, які визначені у 161 КАС України, суд зазначає наступне.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позов не відповідає вимогам ч. 3 ст. 161 КАС України, яка передбачає, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем в додатках до позовної заяви в п. 13 зазначено "Квитанція про сплату судового збору" та судом не встановлено наявність серед додатків до позовної заяви квитанції про сплату судового збору.

Відповідно, суд зазначає, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року № 3674-VI (далі Закон № 3674-VI).

Згідно ст. 1 Закону № 3674-VI - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Положеннями абз. 1 ч. 1 ст. 3 Закону №3674-VI визначено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Статтею 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Зокрема, Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" встановлено з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу у розмірі 2684,00 грн.

Частиною 2 статті 4 Закону № 3674-VI визначено, що за подання, зокрема, суб`єктом владних повноважень, юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову не майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як встановлено та зазначено судом вище, позивачем у поданому позові заявлено позовні вимоги не майнового характеру, доказів сплати судового збору не надано, у зв`язку з чим, відповідно до вказаної ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI позивач має сплатити судовий збір у розмірі 1073,60 грн. (2684,00х0,4).

Таким чином, всупереч вимог ч. 3 ст. 161 КАС, позивач до позовної заяви не додав квитанції про сплату судового збору.

Вказаний недолік позовної заяви позивач має усунути шляхом подання до суду документа про сплату судового збору в розмірі 1073,60 грн.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вищезазначеного та встановленого судом, суд зазначає, що указані недоліки позовної заяви повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- належним чином обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з позовною заявою та докази поважності причин його пропуску, або надати докази, які свідчить про дотримання строку звернення до суду;

- надання оригіналу квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору за подання даної позовної заяви до суду у розмірі 1073,60 грн.

Також суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 р. у справі "Пелевін проти України" (п. 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (п. 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про протиправною та скасування постанови, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Войтович І.І.