Справа № 560/9742/22
Суддя: Полотнянко Ю.П.
Дата ухвалення: 2023-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/9742/22

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Блонський В.К.

Суддя-доповідач - Полотнянко Ю.П.

13 квітня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Полотнянка Ю.П.

суддів: Драчук Т. О. Смілянця Е. С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "СХІДЗАХІД" на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СХІДЗАХІД" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 3794/22-01-07-06 від 29.08.2022 року,

В С Т А Н О В И В :

товариство з обмеженою відповідальністю "СХІДЗАХІД" звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому просило:

-визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 3794/22-01-07-06 від 29.08.2022 року, яким ТОВ "СХІДЗАХІД" нараховано пеню за порушення граничних строків розрахунків за експортною операцією по контракту № 18 від 16.11.2018 року з Premium Food LLC (Грузія) в сумі 573925 (п`ятсот сімдесят три тисячі дев`ятсот двадцять п`ять) гривень 03 копійок.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 22.11.2022 у задовленні позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ТОВ "СХІДЗАХІД" подало апеляційну скаргу, в якій через неправильне застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права просить його скасувати та прийняти постанову, якою задовольнити його позов повністю.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, окрім іншого, зазначає, що оскільки припинення нарахування пені пов`язане із зверненням резидента за захистом порушеного нерезидентом права на отримання валютних цінностей, коштів згідно умов зовнішньоекономічного контракту, нарахування пені за кожний день прострочення, включаючи період, на який ці терміни було зупинено, здійснюється тільки у разі прийнятті судом негативного вирішення спору між резидентом і нерезидентом, тобто вирішення спору на користь відповідача. Таким чином, припинення провадження у справі у звязку з добровільним визнанням позовних вимог є позитивним вирішенням спору на користь позивача.

Також апелянт посилається на те, що впровадження надзвичайного стану в Грузії з 21.03.2020 через COVID 19 спричинило зупинення діяльності ТОВ "ПРЕМІУМ ФУД" та неможливість здійснювати подальші виплати ТОВ "СХІДЗАХІД" за своїми зобов`язаннями.

Ухвалами Сьомого апеляційного адміністративного суду від 01 лютого 2023 року відкрито апеляційне провадження у справі та від 27 лютого 2023 року призначено справу до розгляду на 14.03.2023.

21.02.2023 відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, у якому просить апеляційну скаргу позивача залишити без задовлення, а рішення суду першої інстанції без змін.

В подальшому, за клопотанням позивача, розгляд справи було відкладено на 28.03.2023.

28.03.2023 від позивача до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке було задоволення судом до 11.04.2023.

11.04.2023 від позивача втретє до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, у зв`язку з зайнятістю представника у інших судових засіданнях та наданням додаткових доказів.

При вирішенні зазначеного клопотання колегія суддів також керується приписами частини 2 статті 313 КАС України, відповідно до яких неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, а також ч.1 ст.309 КАС України, якою встановлено строки розгляду апеляційної скарги.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

У зв`язку із наведеним вище, та враховуючи неодноразове відкладення розгляду справи за клопотанням позивача, колегія суддів вважає за необхідне відмовити позивачу у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи, а судовий розгляд справи продовжити в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, 16.11.2018 року ТОВ "СХІДЗАХІД" укладено експортний контракт № 18 із Premium Food LLC (Грузія).

Предметом контракту є передача у власність покупця м`ясної продукції виробництва ТОВ "СХІДЗАХІД".

Відповідно до пункту 5 контракту, валютою платежів є долари США, оплата здійснюється покупцем протягом 15-ти календарних днів з моменту отримання товару на склад покупця на валютний рахунок продавця.

Згідно із пунктом 9 контракту, сторони звільняються від відповідальності за часткове чи повне невиконання зобов`язань за цим контрактом, якщо воно стало наслідком обставин непереборної сили, а саме: пожару, паводку, землетрусу, війни (оголошеної чи не оголошеної), військових дій любого характеру, блокади, ембарго на експорт чи імпорт, заборонних дій державних органів влади любої із сторін, і якщо такі обставини безпосередньо вплинули на виконання цього контракту.

Належним доказом наявності вказаних обставин і їх продовжуваності будуть служити свідоцтва і документи установ, уповноважених підтверджувати випадки настання випадків які відносяться до форс-мажору.

Поставка товару покупцю відбулася на підставі митної декларації типу ЕК10 АА №403060/2019/002284 від 16.08.2019 року на суму 76108 доларів США, що еквівалентно сумі в розмірі 1927180,21 грн.

Граничний строк надходження валютної виручки в указаній сумі на валютний рахунок позивача-14.08.2020 року.

12 листопада 2020 року, Господарський суд Тернопільської області постановив ухвалу про закриття провадження у справі № 921/553/20 за позовом ТОВ "СХІДЗАХІД" до ТОВ "ПРЕМІУМ ФУД" про стягнення боргу в сумі 1068852 грн.

Підставою для закриття провадження в справі стало укладення мирової угоди, яка відповідно до частин 2, 3 статті 193 ГПК України є виконавчим документом, оскільки у разі невиконання мирової угоди ухвала суду про її затвердження може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ТОВ "СХІДЗАХІД" з питань дотримання установлених НБУ строків розрахунків та підтвердження повідомлення Національного банку України про порушення граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями по експортному Контракту № 18 від 16.11.2018 року за період з 16.11.2018 року по 31.12.2021 року.

Внаслідок проведеної документальної позапланової невиїзної перевірки складено акт від 25.07.2022 року № 2632/22-01-07-06/38687251 "Про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ "СХІДЗАХІД" (ПН 38687251) з питання дотримання установлених НБУ строків розрахунків та підтвердження повідомлення Національного банку України про порушення граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями по експортному Контракту № 18 від 16.11.2018 року за період з 16.11.2018 року по 31.12.2021 року".

Перевіркою встановлено порушення вимог пункту 2 статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" від 21.06.2018 року № 2473-VIII, із врахуванням пункту 21 розділу II "Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті", затвердженого постановою правління НБУ від 02.02.2019 року № 5, щодо дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків по експортному контракту № 18 від 16.11.2018 року, укладеного із Premium Food LLC (Грузія).

Позивач подав заперечення б/н від 08.08.2022 року на акт перевірки, на яке ГУ ДПС у Хмельницькій області листом від 23.08.2022 року № 2466/10/22-01-07-06-09 надало відповідь.

За наслідками перевірки ГУ ДПС у Хмельницькій області винесено податкове повідомлення-рішення форми "С" № 3794/22-01-07-06 від 29.08.2022 року, яким ТОВ "СХІДЗАХІД" нарахована пеня за порушення граничних строків розрахунків в сумі 573925 грн.

Позивач вважає прийняте податкове повідомлення рішення протиправним і таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим звернувся до суду із позовною заявою.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не надав ні контролюючому органу, ні суду копії документів уповноважених установ, які б могли підтвердити настання випадків на які посилається позивач в обгрунтування позовних вимог, та які можливо було би віднести до обставин непереборної сили-форс-мажору.

Суд першої інстанції вказав, що оскільки підставою для закриття провадження у справі стало укладення мирової угоди між ТОВ "СХІДЗАХІД" та Premium Food LLC (Грузія), а залишок коштів за контрактом не був зарахований покупцем-нерезидентом на рахунок ТОВ "СХІДЗАХІД", тобто не відбулося повне погашення боргу при постановлені судом ухвали про закриття провадження у справі суд вважає, що таке рішення суду не можна вважати таким, що надає право позивачу на звільнення від нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх правильними та такими, що ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права та з дотриманням норм процесуального права, а також при повному, всебічному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин, що мають значення для справи, виходячи з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із пунктом 1.1 статті 1 Податкового кодексу України, відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України, (далі ПК України).

Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до підпункту 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Підпунктами 20.1.4, 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право:

- проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків;

- застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 ПК України, встановлено, що контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи)-щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства, визначені Законом України "Про валюту і валютні операції" від 21 червня 2018 року № 2473-VIII, (далі Закон № 2473-VIII).

Цей Закон набрав чинності з 07.07.2018 року та введений в дію 07.02.2019 року.

Відповідно до частин 1, 2, 4, 5, 6, 9, 10 статті 11 Закону № 2473-VIII, валютний нагляд в Україні здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду.

Валютний нагляд здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду з метою встановлення відповідності здійснюваних валютних операцій валютному законодавству з урахуванням ризик-орієнтованого підходу.

Органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.

У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

Згідно із пунктом 2 частини 1 статті 12 Закону № 2473-VIII, Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити такі заходи захисту: встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до частин 1, 2, 5-8 статті 13 Закону № 2473-VIII, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав-з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до статей 6, 7, 7-1, 15, 28, 30, 33, 44, 45, 46, 48, 56, 71 Закону України "Про Національний банк України", статті 99 Конституції України, статей 2, 6, 9, 12, 13, 16 Закону України "Про валюту і валютні операції", Правління Національного банку України постановою № 5 від 02.01.2019 року, затвердило "Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті" (далі-Положення № 5).

Пунктом 1 встановлено, що це Положення визначає заходи захисту, запроваджені Національним банком України, порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті.

Згідно із пунктом 21 та пунктом 23 Положення № 5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.

Із змісту наведених правових норм ПК України, Закону № 2473-VIII, Положення № 5, слід зробити такі висновки:

- Національний банк України, використовуючи своє право, передбачено Законом № 2473-VIII, встановив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, які становлять 365 календарних днів;

- у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України;

- Національним банком України передбачено проведення розрахунків з експорту товарів на рахунки резидентів в повному обсязі;

- ГУ ДПС у Хмельницькій області є контролюючим органом, та зобов`язаний виконувати функції щодо здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті;

- при встановленні порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів-365 календарних днів, ГУ ДПС у Хмельницькій області має право на нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Як правильно встановлено судом першої інстанції, 16.11.2018 року ТОВ "СХІДЗАХІД" укладено експортний контракт № 18 із Premium Food LLC (Грузія).

Згідно із пунктом 9 контракту, сторони звільняються від відповідальності за часткове чи повне невиконання зобов`язань за цим контрактом, якщо воно стало наслідком обставин непереборної сили, а саме: пожару, паводку, землетрусу, війни (оголошеної чи не оголошеної), військових дій любого характеру, блокади, ембарго на експорт чи імпорт, заборонних дій державних органів влади любої із сторін, і якщо такі обставини безпосередньо вплинули на виконання цього контракту.

Належним доказом наявності вказаних обставин і їх продовжуваності будуть служити свідоцтва і документи установ, уповноважених підтверджувати випадки настання випадків які відносяться до форс-мажору.

На виконання умов контракту, поставка товару покупцю відбулася на підставі митної декларації типу ЕК10 АА № 403060/2019/002284 від 16.08.2019 року на суму 76108 доларів США, що еквівалентно сумі в розмірі 1927180,21 грн.

Граничний строк надходження валютної виручки в указаній сумі на валютний рахунок позивача-14.08.2020 року.

В зв`язку із тим, що ГУ ДПС у Хмельницькій області при проведенні перевірки встановило порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів-365 календарних днів за експортним контрактом від 16.11.2018 року № 18, укладеним ТОВ "СХІДЗАХІД" із Premium Food LLC (Грузія), про поставку останньому продукції, ГУ ДПС у Хмельницькій області провело нарахування пені та прийняло податкове повідомлення-рішення форми "С" № 3794/22-01-07-06 від 29.08.2022 року, яким ТОВ "СХІДЗАХІД" за порушення вимог пункту 2 статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" від 21.06.2018 року № 2473-VIII, із врахуванням пункту 21 розділу II "Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті", затвердженого постановою правління НБУ від 02.02.2019 року № 5, нарахована пеня за порушення граничних строків розрахунків в сумі 573925 грн., за період з 15.08.2020 року по 29.06.2021 року.

Слід зазначити, що позивач не заперечує вказаного порушення, але із податковим повідомленням-рішенням не погоджується з тих підстав, що при вирішенні питання щодо наявності достатніх підстав для нарахування пені за порушення резидентом строків розрахунків за експортною операцією слід виходити в урахуванням причин закриття провадження по справі №921/553/20 та наявністю форс-мажорних обставин, зокрема у зв`язку із запровадженням у Грузії надзвичайного стану через поширення COVID 19.

Однак, з такою позицією позивача колегія суддів не погоджується, враховуючи таке.

Постановою Національного банку України від 02.01.2019 р. №5 затверджено Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, відповідно до пункту 21 розділу II якого граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Статтею 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» передбачено, що Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини ( обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами ( обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Сертифікат про форс-мажорні обставини ( обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженою нею регіональними торгово-промисловими палатам, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що позивачем не надано контролюючому органу та суду сертифікату про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) ТПП України та уповноважених нею регіональних торгово-промислових палат або довідку уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), які б підтверджували факт існування форс-мажорних обставин у період з 15.08.2020 по 29.06.2021.

При цьому, судом першої інстанції обгрунтовано зазначено про не прийняття як належних доказів копій постанов парламенту Грузії, указів Президента Грузії, постанов уряду Грузії про встановлення надзвичайного стану на території Грузії з 21 березня 2020 року через COVID19, що спричинило зупинення діяльності ТОВ "ПРЕМІУМ ФУД" та неможливість здійснювати подальші виплати на користь ТОВ "СХІДЗАХІД" за своїми зобов`язаннями, додані позивачем до матеріалів справи, оскільки пунктом 9 експортного контракту від 16.11.2018 року № 18 передбачено, що належним доказом наявності вказаних обставин і їх продовжуваності будуть служити свідоцтва і документи установ, уповноважених підтверджувати настання випадків які відносяться до обставин непереборної сили-форс-мажору.

В свою чергу при розгляді спору суд не вправі надавати правову оцінку тим чи іншим обставинам у разі їх встановлення, за законодавством іншої країни.

Позивач не надав ні контролюючому органу, ні суду копії документів уповноважених установ, які б могли підтвердити настання випадків на які посилається позивач в обгрунтування позовних вимог, та які можливо було би віднести до обставин непереборної сили-форс-мажору.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.02.2022 року у справі №809/717/17.

Крім того, суд не бере до уваги пояснення позивача та надані докази неправомірної поведінки директора підприємства контрагента Premium Food LLC (Грузія), який працював на вказаній посаді в період з 16.11.2018 року по 08.01.2020 року, як обставину яку можна розцінювати як таку, що зобов`язує чи надає право контролюючому органу припинити чи зупинити нарахування пені при встановленні порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів, а також не може вважати доказами обставин непереборної сили, що відносяться до форс-мажору.

Щодо посилання апелянта на те, що 12.11.2020 Господарський суд Тернопільської області постановив ухвалу про закриття провадження у справі №921/553/20 за позовом ТОВ "СХІДЗАХІД" до ТОВ "ПРЕМІУМ ФУД" про стягнення боргу в сумі 1068852 грн, то колегя суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про те, що суд може розцінювати як правову підставу для припинення нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів-365 календарних днів відповідно до експортного контракту від 16.11.2018 року № 18, укладеного ТОВ "СХІДЗАХІД" із Premium Food LLC (Грузія), у разі закриття провадження у справі №921/553/20 за позовом ТОВ "СХІДЗАХІД" до ТОВ "ПРЕМІУМ ФУД" про стягнення боргу в сумі 1068852 грн., здійсненого ухвалою Господарського суду Тернопільської області від 12 листопада 2020 року, тільки у разі закриття провадження у справі із одночасним зарахуванням грошових коштів на рахунки резидента (позивача) у банках України.

У разі ухвалення судом рішення про закриття провадження у справі без зарахування грошових коштів на рахунки резидента (позивача) у банках України за таким документом, строк, встановлений відповідно до статті 13 Закону № 2473-VIII, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

Оскільки підставою для закриття провадження у справі стало укладення мирової угоди між ТОВ "СХІДЗАХІД" та Premium Food LLC (Грузія), а залишок коштів за контрактом не був зарахований покупцем-нерезидентом на рахунок ТОВ "СХІДЗАХІД", тобто не відбулося повне погашення боргу при постановлені судом ухвали про закриття провадження у справі суд вважає, що таке рішення суду не можна вважати таким, що надає право позивачу на звільнення від нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що позивачем не доведено протиправності порушень, зафіксованих в акті перевірки, та неможливості застосування фінансових санкцій, відтак позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають до задоволення.

Інших доводів щодо порушення судом першої інстанції вимог матеріального або процесуального права, що вплинули на правильність вирішення судом першої інстанції спору, що розглядається, апеляційна скарга не містить.

Підсумовуючи наведене, на переконання апеляційного суду, доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи фактичних обставин, які б були безпідставно залишені без розгляду судом першої інстанції.

Згідност.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, вирішуючи цей публічно-правовий спір, правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "СХІДЗАХІД" залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Полотнянко Ю.П.

Судді Драчук Т. О. Смілянець Е. С.