Справа № 380/14082/22
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 квітня 2023 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд, суддя Клименко О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю про визнання протиправними і скасування припису та постанови,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (Позивачка) звернулася до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю (Відповідач/Інспекція), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати припис Інспекції ДАБК про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 18 листопада 2021 року, складений щодо ОСОБА_1 ;

- визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції ДАБК по справі про адміністративне правопорушення № 179-а від 29 грудня 2021 року, складену щодо ОСОБА_1 .

Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 18 листопада 2021 року, складений щодо ОСОБА_1 (далі також оскаржуваний припис/припис) та постанова Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю по справі про адміністративне правопорушення № 179-а від 29 грудня 2021 року, складена щодо ОСОБА_1 (далі також оскаржувана постанова/постанова) є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки перевірка була проведена відповідачем з порушенням вимог законодавства з огляду наступне.

Про проведення перевірки позивачці відомо не було, жодні повідомлення, попередження, запрошення, направлення їй не надсилались та не надавались, участі у проведенні перевірки вона не брала. Перевірка проводилась, а акт перевірки, припис, протокол та постанова складались за відсутності позивачки. При цьому відповідач був обізнаний про адресу позивачки та надсилав на таку результати перевірки, однак, чому не вчинив жодних дій щодо повідомлення про проведення перевірки або хоча б запрошення на «останній день перевірки» для ознайомлення з її результатами та підписання акту незрозуміло. Звертає увагу на те, що усі вищезазначені документи складені в один день 18 листопада 2021 року. Позивачка вважає, що акт, складений за її відсутності, не може бути підставою для складення протоколу, припису та постанови про накладення штрафу. Вказане порушує права позивачки, а саме право бути присутньою під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень. Порушення процедури проведення перевірки є достатньою підставою для скасування її результатів. За таких умов позивачка жодним чином не могла ознайомитись з висновками, викладеними в акті перевірки, висловити свою згоду/незгоду з такими висновками, подати підтверджуючі докази, взяти участь при розгляді справи про притягнення її до відповідальності, що порушує права та інтереси позивачки, як особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Крім того, позивачка зазначає, що не здійснювала жодної прибудови балкону до квартири житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 ні власними силами, ні шляхом залучення третіх осіб. Жодні інші будівельні роботи також не здійснювала. Позивачка не вчинила жодних дій, які б свідчили про те, що нею вчинені діяння, передбачені частиною шостою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення. У спірному випадку відсутні складові адміністративного правопорушення, що унеможливлює притягнення позивачки до відповідальності. Відтак підстав притягувати позивачку до адміністративної відповідальності, яка передбачена частиною шостою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у відповідача не було.

З огляду на вищевикладене просить адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

Позиція відповідача викладена у відзиві на позовну заяву. Відповідач вказує, що ні Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок № 553), не передбачено обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Тому позивачка дійшла неправильного висновку стосовно необхідності попередження про проведення позапланової перевірки. Відповідач зауважує, що на сайті Інспекції відповідно до норм чинного законодавства в день початку позапланової перевірки позивачки була розміщена інформація про її проведення.

Відповідач зазначає, що з 05 листопада 2021 року по 18 листопада 2021 року посадовою особою Інспекції було здійснено позапланову перевірку з виїздами на об`єкт: «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 ». Згідно із пунктом 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. Такі дії були вчинені в присутності позивачки, службове посвідчення було пред`явлено та надано копію направлення про проведення позапланової перевірки. Щодо відмітки чи підпису про ознайомлення суб`єкта містобудування (господарювання) з направленням, то в жодному законодавчому акті такого не передбачено, отже така графа акта не є обов`язковою для заповнення. Вручення копії направлення і було належним повідомленням суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки. Відтак позивачка була проінформована про проведений захід державного архітектурно-будівельного контролю, в межах якого мала право надавати пояснення, знайомитись з матеріалами перевірки, підписуватись чи відмовитись від підпису тощо. Невикористання суб`єктом містобудування прав, передбачених пунктом 13 Порядку № 553, не є підставою для визнання протиправним та скасування рішення органу контролю, прийнятого за наслідками проведеного заходу, оскільки ці недоліки не можуть нівелювати факт встановлених правопорушень у сфері містобудування, які виявлені під час перевірки, та вплинути на результат встановленого правопорушення. Перевірка здійснювалась у присутності позивачки, як того й вимагає пункт 9 Порядку № 553. Відповідач звертає увагу на те, що обставиною, яка свідчить про безумовну присутність позивачки під час позапланової перевірки, проведеної в період з 05 листопада 2021 року по 18 листопада 2021 року, є отриманий, опрацьований та долучений до матеріалів справи від позивачки посадовою особою Інспекції технічний паспорт, складений 03 січня 2013 року.

Відповідач відзначає, що під час проведення першої перевірки встановлено, що позивачкою без дозвільних документів, які дають право на виконання будівельних робіт, здійснюються будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 . Під час проведеної позапланової перевірки в період з 05 листопада 2021 року по 18 листопада 2021 року здійснено фотофіксацію. Відповідно до цієї фотофіксації встановлено наявність прибудови до балкону квартири житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . На фотографіях чітко видно наявність прибудови балкону, що є втручанням у несучі та огороджувальні конструкції будинку. Наведеним спростовується доводи позивачки про те, що нею не вчинено порушення вимог законодавства.

Відповідач зазначає, що, окрім акта, посадовою особою Інспекції складено також протокол про адміністративне порушення, на підставі яких винесено оскаржувану постанову, якою позивачку притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено штраф. А також видано оскаржуваний припис, про виконання якого було необхідно повідомити Інспекцію до 18 січня 2022 року.

Відповідач повторює, що позивачка була присутня під час проведення перевірки, але в останній день відмовилася підписувати акт, записати будь-які пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного контролю та відмовилася отримувати примірник акта, що було її правом. Також позивачка не скористалася своїм правом, передбаченим пунктом 13 Порядку № 553 подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки. Жодних документів з цього приводу на адресу Інспекції не надходило. Відмова позивачки від ознайомлення з актом перевірки, приписами, складеними за результатами вжитого заходу державного архітектурно-будівельного контролю, а так само від отримання примірників цих документів, не є перешкодою для її складення та реалізації відповідно до положень Порядку № 553. Отже, суб`єкт містобудування був присутнім під час проведення позапланової перевірки, але скористався свої правом не підписувати та не отримувати відповідний акт.

Щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення відповідач вказує, що позивачка була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи в передбачений законодавством строк. Водночас неприбуття суб`єкта містобудування у визначені час та місце не перешкоджає розгляду справи.

Відповідач уважає, що позовна заява позивачки не спростовує порушень вимог містобудівного законодавства, а тому просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

На спростування доводів відповідача, викладених у відзиві на позовну заяву, позивачка подала відповідь на відзив, в якій додатково, крім аргументів, наведених у позовній заяві, зазначає, що докази, які б підтверджували виконання посадовою особою відповідача обов`язку щодо пред`явлення і надання копії направлення про проведення позапланової перевірки відсутні. З наданої відповідачем копії технічного паспорта чітко вбачається, що така не виготовлена з паперового примірника оригіналу. Така копія виготовлена відповідачем шляхом роздрукування з електронних систем. Якби позивачка була присутня під час проведення перевірки, то надала б контролюючому органу копію технічного паспорта у тому вигляді, який наявний у неї. З наданого відповідачем викопіювання з сайту слідує, що перевірка за адресою: АДРЕСА_1 проводилась у період з 12 жовтня 2021 року по 25 жовтня 2021 року, тобто таке викопіювання не містить відомостей про проведення перевірки у листопаді 2021 року. Акт перевірки та інші матеріали, складені за результатами проведеної перевірки, позивачці не вручалися та не отримувалися нею. Долучені відповідачем до матеріалів справи фотокопії не є належними та допустимими доказами, оскільки отримані відповідачем не у законний спосіб і не в межах перевірки. Докази, які б вказували на те, що перевірка проводилась і за результатами її проведення складались будь-які документи відсутні. Жодних дій, спрямованих на сплату штрафу, з накладенням якого позивачка не погоджується, остання не вчиняла. Проведення перевірки за відсутності особи не є формальною підставою для визнання протиправними та скасування результатів перевірки, як про це зазначає відповідач.

Відповідач подав додаткові письмові пояснення у справі, в яких вказує, що вимога про присутність суб`єктів містобудування встановлена щодо проведення перевірки, а не документального оформлення її результатів. Зазначає, що в період з 12 жовтня 2021 року по 26 жовтня 2021 року Інспекція не мала змоги здійснити заходи державного архітектурно-будівельного контролю за адресою: АДРЕСА_1 через відсутність суб`єкта містобудування чи його представника, відповідно обов`язком Інспекції було забезпечення проведення наступної позапланової перевірки, яка й відбулася в період з 05 листопада 2021 року по 18 листопада 2021 року. Відзначає, що дата та номер технічного паспорта, складеного 03 січня 2013 року, який долучений Інспекцією та отриманий під час перевірки, співпадають з тими, що вказані у технічному паспорті, який наданий позивачкою. При цьому при проведенні перевірки посадовою особою Інспекції застосовувалися засоби фотофіксації. Інспекція не має обов`язку зберігати всі матеріали, що були отримані під час позапланової перевірки. Відповідно до матеріалів справи надані всі документи, які на думку Інспекції, є важливими і підтверджують вчинення позивачкою порушення норм чинного містобудівного законодавства.

Позивачка подала додаткові письмові пояснення у справі, в яких вказує, що відсутні підстави стверджувати про те, що перевірка за адресою: АДРЕСА_1 реально мала місце. Відповідачем не обґрунтовано неможливість проведення перевірки в жовтні 2021 року та необхідність проведення повторної перевірки в листопаді 2021 року. Матеріали справи не містять жодного доказу, які б підтверджували виконання будівельних робіт за вищезгаданою адресою. Також відповідачем не підтверджено відсутності відповідних відомостей у реєстрі.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 246 КАС України суд зазначає, що ухвалою судді Львівського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2022 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 25 листопада 2022 року клопотання представника позивачки та представника відповідача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін задоволено. Постановлено перейти із спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін до розгляду адміністративної справи № 380/14082/22 за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з розпорядженням Львівського окружного адміністративного суду від 16 січня 2023 року № 22/р «Про призначення повторного автоматизованого розподілу справи» визначено відповідно до пункту 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду провести повторний автоматизований розподіл справи № 380/14082/22.

Відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 січня 2023 року визначено головуючою суддею Клименко Оксану Миколаївну.

Ухвалою суду від 18 січня 2023 року прийнято матеріали адміністративної справи № 380/14082/22 до провадження. Призначено судове засідання у справі на 07 лютого 2023 року.

В судовому засіданні, яке відбулося 07 лютого 2023 року, суд заслухав усні пояснення представників позивачки та відповідача, дослідив докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Представник позивачки заявлений позов підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити.

Представник відповідача проти заявленого позову заперечила у повному обсязі, просила в його задоволенні відмовити.

У цьому ж судовому засіданні суд постановив прийняти рішення у строки, передбачені для справ, розгляд яких здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини:

ОСОБА_1 є власницею квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується інформаційною довідкою № 283146534 від 05 листопада 2021 року.

Відповідно до службової записки заступника начальника відділу інспекційного відділу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю від 05 листопада 2021 року, яка адресована начальнику Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 виконується реконструкція квартири, а саме прибудова до існуючого житлового будинку. Згідно з інформацією з Реєстру будівельної діяльності документів, що надають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, за вищезазначеною адресою не зареєстровано. Таким чином, будівельні роботи виконуються без отримання на це відповідного дозвільного документа, що свідчить про факт самочинного будівництва. Враховуючи викладене, заступник начальника відділу інспекційного відділу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю просив дозволити провести перевірку законності проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі вищезазначеної службової записки відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7 Порядку № 553 начальник Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю видав наказ № 696-П від 05 листопада 2021 року «Про проведення позапланової перевірки», яким наказав: провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва: «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 , замовник гр. ОСОБА_1 ». Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих будівельних робіт (пункт 1); відділу інспекційної роботи забезпечити проведення позапланової перевірки, оформлення в установленому порядку направлення для проведення позапланової перевірки (пункт 2).

05 листопада 2021 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Порядку № 553, на підставі наказу № 696-П від 05 листопада 2021 року «Про проведення позапланової перевірки» видано направлення № 696-пп для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 » щодо дотримання суб`єктом містобудування замовником гр. ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Строк дії направлення з 05 листопада до 18 листопада 2021 року.

З 05 листопада 2021 року по 18 листопада 2021 року головним спеціалістом відділу інспекційної роботи Мельником Олегом Петровичем на підставі наказу № 696-П від 05 листопада 2021 року «Про проведення позапланової перевірки» та направлення № 696-пп від 05 листопада 2021 року проведено позапланову перевірку щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами проведеної перевірки складено акт № 696-пп від 18 листопада 2021 року, в якому зазначено, що «за адресою АДРЕСА_1 , під час проведення перевірки, з виїздом на місце візуальним оглядом встановлено, що на об`єкті будівництва «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 » проведено будівельні роботи щодо прибудови балкону до квартири житлового будинку. Об`єкт будівництва відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС2. Під час проведення перевірки встановлено, що прибудова балкону до квартири житлового будинку виконано без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт».

В акті перевірки вказано, що в останній день перевірки для підписання акта гр. ОСОБА_1 , не з`явилася; примірник цього акта надіслано поштою через поштове відділення.

18 листопада 2021 року головним спеціалістом відділу інспекційної роботи Мельником Олегом Петровичем відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та статей 254, 255 та 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 про те, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті будівництва «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 », виявлено порушення щодо прибудови балкону до квартири житлового будинку, виконаної без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена частиною 6 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

18 листопада 2021 року головним спеціалістом відділу інспекційної роботи Мельником Олегом Петровичем відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, видано припис ОСОБА_1 з вимогою у термін двох місяців з дати отримання припису усунути виявлені порушення згідно з чинним законодавством та повідомити про його виконання Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю.

29 грудня 2021 року начальник Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Павлишин Тарас Ігорович, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності (акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 18 листопада 2021 року № 696-п, протокол про адміністративне правопорушення від 18 листопада 2021 року) встановив порушення ОСОБА_1 пункту 3 частини 1 статті 34, частини 1 статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзацу 3 пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, відповідальність за яке передбачена частиною 6 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв`язку з чим постановив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 6 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000,00 грн.

Позивачка, вважаючи зазначені вище припис та постанову відповідача протиправними та такими, що їх належить скасувати, звернулася з цим позовом до суду.

Предметом розгляду у цій справі є оцінка правомірності припису Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 18 листопада 2021 року, складеного щодо ОСОБА_1 та постанови Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю по справі про адміністративне правопорушення № 179-а від 29 грудня 2021 року, складеної щодо ОСОБА_1 .

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Статтею 19 Конституції України визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон № 3038).

Відповідно до частини другої статті 4 Закону № 3038 суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

За змістом частини третьої статті 6 Закону № 3038 до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 7 Закону № 3038 управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом: контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Відповідно до абзаців першого, другого частини першої статті 41 Закону № 3038 державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Згідно з абзацами третім, четвертим, п`ятим, пунктом третім абзацу шостого частини першої статті 41 Закону № 3038 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Відповідно до частини другої статті 41 Закону № 3038 орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

За змістом частини третьої статті 41 Закону № 3038 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема:

безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;

одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок № 553).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку № 553).

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єкта містобудування, забороняється, крім випадків невиконання вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

За змістом пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу Національної поліції для встановлення особи суб`єкта містобудування.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Відповідно до пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема:

безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 12 Порядку № 553 передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема:

у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;

розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Норми пункту 13 Порядку № 553 визначають, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до положень пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:

допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;

виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

За змістом пунктів 15-17 Порядку № 553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно з положеннями пунктів 18-22 Порядку № 553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату ДІАМ як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Аналіз наведених вище норм вказує, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Таким чином, прийняттю контролюючим органом будь-якого рішення передує відповідна перевірка, за результатами якої і встановлюється дотримання суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

В той же час відповідно до вимог пункту 9 Порядку № 553 захід державного архітектурно-будівельного контролю повинен здійснюватися у присутності суб`єкта містобудування або його уповноваженого представника. Тобто присутність суб`єкта містобудування або його уповноваженого представника при проведені заходу державного архітектурно-будівельного контролю є обов`язковою. Для забезпечення виконання цієї вимоги законодавства суб`єкту містобудування або його уповноваженому представнику під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 810/3517/17, від 22 жовтня 2018 року у справі № 153/876/17, від 10 липня 2019 року у справі № 521/17659/17, від 03 жовтня 2022 року у справі № 400/1510/19.

Суд погоджується з доводами відповідача, наведеними у відзиві на позовну заяву, про те, що Закон № 3038 та Порядок № 533 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо, тобто завчасно до проведення позапланового заходу, повідомляти суб`єкта містобудування про намір його проведення. Однак суд повторює, що чинне законодавство вимагає від посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю неухильного виконання обов`язку щодо пред`явлення суб`єкту містобудування або його уповноваженому представнику службового посвідчення та надання копії направлення для проведення позапланової перевірки саме під час її проведення.

У позовній заяві, відповіді на відзив та додаткових письмових поясненнях позивачка стверджує, що про проведення перевірки їй відомо не було, жодні повідомлення, попередження, запрошення, направлення їй не надсилались та не надавались, участі у проведенні перевірки вона не брала.

Натомість у відзиві на позовну заяву та додаткових письмових поясненнях відповідач вказує, що під час проведення позапланової перевірки позивачці було пред`явлено службове посвідчення та надано копію направлення про її проведення. Позивачка була проінформована про проведений захід державного архітектурно-будівельного контролю, в межах якого мала право надавати пояснення, знайомитись з матеріалами перевірки, підписуватись чи відмовитись від підпису тощо. Перевірка здійснювалась у присутності позивачки, як того й вимагає пункт 9 Порядку № 553.

Суд критично оцінює доводи відповідача про пред`явлення позивачці під час проведення позапланової перевірки службового посвідчення та надання їй копії направлення про її проведення, а також про присутність позивачки під час проведення позапланової перевірки, оскільки такі відомості відсутні в акті № 696-пп від 18 листопада 2021 року.

Так, в розділі IV.Особи, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю) вказаного акта зазначено лише посадову особу органу державного нагляду (контролю) головного спеціаліста відділу інспекційної роботи Мельника Олега Петровича. Відомості про фізичну особу, яка перевіряється, у розглядуваному випадку Гик Оксану Володимирівну чи її уповноважену особу, а також третіх осіб, відсутні.

В аспекті цього суд відзначає, що Уніфікована форма акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, затверджена додатком 1 до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 липня 2012 року № 240 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 04 липня 2012 року за № 1116/21428).

Розділ IV. Особи, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю) акта визначений Уніфікованою формою як обов`язковий до заповнення, про що свідчить відсутність будь-яких приміток, як наприклад це передбачено для розділів ІХ, Х, ХІ акта (заповнюється за бажанням).

Таким чином, якщо позивачка була присутня під час проведення позапланової перевірки, то у такому випадку виникає закономірне і логічне запитання, чому посадова особа не внесла відомості про це до акта перевірки, зважаючи на те, що внесення таких відомостей прямо передбачено Уніфікованою формою акта.

У відзиві на позовну заяву відповідач вказує, що в жодному законодавчому акті не передбачено відмітки чи підпису про ознайомлення суб`єкта містобудування (господарювання) з направленням, отже така графа акта не є обов`язковою для заповнення.

З цього приводу суд відзначає, що суб`єкту містобудування або його уповноваженому представнику посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення саме під час проведення позапланової перевірки.

Зважаючи на стадію вчинення таких дій (під час проведення перевірки) можна дійти висновку, що одночасно із пред`явленням службового посвідчення та наданням копії направлення засвідчується і факт присутності суб`єкта містобудування під час проведення перевірки, і така присутність повинна бути відображена у відповідному розділі акта, а саме в розділі IV. Особи, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю), чого у розглядуваному випадку посадовою особою контролюючого органу зроблено не було.

Стосовно тверджень відповідача про те, що обставиною, яка свідчить про безумовну присутність позивачки під час позапланової перевірки, проведеної в період з 05 листопада 2021 року по 18 листопада 2021 року, є отриманий, опрацьований та долучений до матеріалів справи від позивачки посадовою особою Інспекції технічний паспорт, складений 03 січня 2013 року, суд зазначає, що про наявність такого документа також не зазначено у відповідному розділі акта (розділі VІII. Опис виявлених порушень вимог законодавства, графа Опис фактичних обставин та відповідних доказів (письмових, речових, електронних або інших), що підтверджують наявність порушення вимог законодавства).

Крім цього, відповідно до вимог пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

За наведених вище обставин, а також зважаючи на право посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки одержувати в установленому законодавством порядку інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, не тільки від фізичних осіб, а й від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій відсутні безумовні підстави стверджувати про те, що технічний паспорт, складений 03 січня 2013 року, був отриманий відповідачем саме від позивачки, а не, наприклад, від уповноваженого органу місцевого самоврядування чи органу виконавчої влади.

Зважаючи на це, суд відхиляє доводи відповідача про те, що наявність у матеріалах позапланової перевірки технічного паспорта, складеного 03 січня 2013 року, є обставиною, яка свідчить про безумовну присутність позивачки під час позапланової перевірки, проведеної в період з 05 листопада 2021 року по 18 листопада 2021 року.

Також суд звертає увагу на те, що в акті перевірки № 696-пп від 18 листопада 2021 року зазначено про те, що її проведення фіксувалося засобами фототехніки.

Так, у матеріалах справи наявні фотокопії фасаду будинку по АДРЕСА_2 .

Разом з тим відповідно до акта перевірки № 696-пп від 18 листопада 2021 року об`єктом перевірки є «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 ».

Втім, у матеріалах справи відсутні фотокопії квартири АДРЕСА_3 зсередини, з прив`язкою до місця у квартирі, де згідно з висновками акта перевірки проводяться будівельні роботи щодо прибудови балкону до квартири житлового будинку, які б свідчили про те, що посадова особа контролюючого органу була присутня безпосередньо на об`єкті перевірки, яким є квартира АДРЕСА_3 , та як наслідок вказували б на присутність позивачки під час проведення перевірки, з огляду на те, що доступ до приміщень у квартирі стороннім особам може надати саме позивачка як її власниця.

Щодо посилань відповідача на те, що на сайті Інспекції відповідно до норм чинного законодавства в день початку позапланової перевірки позивачки була розміщена інформація про її проведення суд зазначає таке.

Обов`язок відповідача стосовно розміщення такої інформації передбачений пунктом 12 Порядку № 553.

Водночас виконання такого обов`язку відповідачем жодним чином не нівелює інший його імперативний обов`язок, передбачений пунктом 7 Порядку № 553, щодо пред`явлення посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю суб`єкту містобудування під час проведення позапланової перевірки службового посвідчення та надання копії направлення.

Твердження відповідача про те, що позивачка була присутня під час проведення перевірки, але в останній день відмовилася підписувати акт, записати будь-які пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного контролю та відмовилася отримувати примірник акта, що було її правом, суд визнає суперечливими, оскільки в акті перевірки № 696-пп від 18 листопада 2021 року зазначено не про відмову від підписання та отримання позивачкою примірника акта перевірки, а вказано про те, що «в останній день перевірки для підписання акту гр. ОСОБА_1 не з`явилася».

При цьому суд не заперечує тверджень відповідача на те, що вимога про присутність суб`єктів містобудування встановлена щодо проведення перевірки, а не документального оформлення її результатів.

Стосовно посилань відповідача на те, що в період з 12 жовтня 2021 року по 26 жовтня 2021 року Інспекція не мала змоги здійснити заходи державного архітектурно-будівельного контролю за адресою: АДРЕСА_1 через відсутність суб`єкта містобудування чи його представника суд зазначає, що вказана обставина, з огляду на підстави та предмет спору, жодного стосунку до спірних правовідносин не має, тому правової оцінки цій обставині суд не надає.

З огляду на наведене у сукупності суд уважає, що доводи відповідача про пред`явлення позивачці під час проведення позапланової перевірки службового посвідчення та надання їй копії направлення про її проведення, а також про присутність позивачки під час проведення позапланової перевірки не підтверджені жодними належними та допустимими доказами.

За таких обставин суд доходить висновку, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю не було повідомлено позивачку про намір провести позапланову перевірку; таким чином, їй не було забезпечено можливість бути присутньою під час проведення такої перевірки.

Суд звертає увагу на те, що згідно з усталеною судовою практикою, неодноразово висловленою, зокрема, у постановах Верховного Суду від 05 лютого 2019 року у справі № 821/1157/16, від 04 лютого 2019 року у справі № 807/242/14, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення.

У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.

Як уже неодноразово зазначено вище суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

У розглядуваному випадку ані службове посвідчення, ані направлення для проведення позапланової перевірки не пред`являлось суб`єкту містобудування або його представнику, які, до того ж, були відсутні на об`єкті перевірки під час здійснення такого заходу державного архітектурно-будівельного контролю і не були обізнані про намір проведення перевірки, що не спростовано відповідачем.

Таким чином, посадовими особами відповідача були порушені вимоги пунктів 7, 9 Порядку № 553 щодо належного повідомлення позивачки про намір проведення перевірки, а також забезпечення її присутності під час проведення перевірки, а тому дії з проведення позапланової перевірки ОСОБА_1 є незаконними та унеможливили реалізацію суб`єктом містобудування наявних у неї прав і позбавили процедурних гарантій, встановлених законодавством, для суб`єктів містобудування щодо яких здійснюються заходи державного архітектурно-будівельного контролю.

Верховний Суд у постанові від 27 вересня 2019 року у справі № 210/3059/17(2-а/210/148/17) сформулював правову позицію, відповідно до якої акт, складений за відсутності суб`єкта містобудування, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу, що порушило права позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень.

З огляду на викладене, а також з урахуванням наведених вище правових позицій Верховного Суду суд доходить висновку про те, що невиконання відповідачем вимог пунктів 7, 9 Порядку № 553 щодо належного повідомлення позивачки про намір проведення перевірки, а також забезпечення її присутності під час проведення перевірки є значним порушенням процедури проведення заходу державного архітектурно-будівельного контролю, а не формальним, як стверджує відповідач.

За таких обставин оскаржувані припис та постанова не можуть бути визнані правомірними та такими, що складені відповідачем на підставі, у межах та у спосіб, встановлений законом.

З урахуванням встановлених порушень процедури проведення заходу державного архітектурно-будівельного контролю суд не надає оцінку вказаному в акті перевірки порушенню містобудівного законодавства, оскільки, як зазначено вище, лише дотримання умов щодо порядку проведення контролюючими органами перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення, чого у спірному випадку відповідачем зроблено не було.

За приписами частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на встановлені обставини та наведені правові положення, суд доходить висновку, що відповідачем не дотримано наведені приписи частини 2 статті 2 КАС України, а тому оскаржувані припис та постанова є протиправними та підлягають скасуванню.

Щодо інших доводів сторін, які викладені у позовній заяві, відзиві, відповіді на відзив та письмових додаткових поясненнях, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 8 Конституції України, статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України та частини першої статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Гарсія Руїз проти Іспанії» (рішення від 21 січня 1999 року), зокрема, зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Європейської конвенції з прав людини і зобов`язує суди викладати підстави для своїх рішень, це не можна розуміти як вимогу давати докладну відповідь на кожний аргумент.

Тому за наведених вище підстав, якими суд обґрунтував своє рішення, не є необхідним надавати докладну відповідь на інші аргументи, зазначені сторонами, оскільки вони не є визначальними для прийняття рішення у справі.

Відповідно до вимог частини 1, пункту 2 частини 2 статті 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити адміністративний позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково. У разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що адміністративний позов слід задовольнити повністю.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає таке.

Відповідно до пункту п`ятого частини першої статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує як розподілити між сторонами судові витрати.

За змістом частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Позивачка звільнена від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», при зверненні з цим позовом до суду його не сплачувала, а тому розподіл судового збору на підставі статті 139 КАС України не здійснюється.

Докази понесення сторонами витрат, пов`язаних з розглядом справи, у матеріалах справи відсутні, тому їх розподіл також не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень, п.3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю (вул. Угорська, 7а, м. Львів, 79034) про визнання протиправними і скасування припису та постанови задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 18 листопада 2021 року, складений щодо ОСОБА_1 .

Визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю по справі про адміністративне правопорушення № 179-а від 29 грудня 2021 року, складену щодо ОСОБА_1 .

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене за правилами, встановленими ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень підп.15.5 п.15 розд. VII «Перехідні положення» та п. 3 Розділу VI «Прикінцеві положення» цього Кодексу.

Повне рішення складено 07 квітня 2023 року.

Суддя Клименко О.М.