Справа № 642/722/22
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2023-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

10 квітня 2023 р.Справа № 642/722/22
Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Перцова Т.С., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Київського районного суду м. Полтави від 30.11.2022 по справі № 642/722/22

за позовом ОСОБА_1

до Старшого державного інспектора відділу впровадження систем автоматичної фіксації порушень Департаменту реалізації державної політики та нагляду (контролю) за безпекою на наземному транспорті Савченка Владислава Олеговича, Державної служби України з безпеки на транспорті

про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 30.11.2022 задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до Старшого державного інспектора відділу впровадження систем автоматичної фіксації порушень Департаменту реалізації державної політики та нагляду (контролю) за безпекою на наземному транспорті Савченка Владислава Олеговича, Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

На зазначене судове рішення Державною службою України з безпеки на транспорті подано апеляційну скаргу, в якій заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування заявленого клопотання відповідач посилається на обставину введення воєнного стану на території України. Скаржник зазначає, що фактично Укртрансбезпека, як орган, який відповідно до закону здійснює самопредставництво інтересів у судах України, вимушений провадити роботу у дистанційній формі починаючи з 24.02.2022. Окрім того, нанесення ракетних ударів по критичній інфраструктурі України призводить до систематичних відключень електроенергії, а отже додатково ускладнює можливість дотримання процесуальних строків. Апелянт вважає, в умовах воєнного стану, дотримання процесуальних строків, зокрема, на подачу апеляційної скарги у десятиденний строк є об`єктивно неможливим і просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, суд апеляційної інстанції вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності встановлені ст. 286 КАС України.

Згідно з ч.4 ст.286 КАС України, апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Матеріалами справи підтверджено, що 30.11.2022 у відкритому судовому засіданні за відсутності сторін проголошено рішення у цій справі, отже останнім днем для подання апеляційної скарги в межах встановленого законодавством строку є 12.12.2022 (з урахуванням вихідних днів).

З апеляційною скаргою відповідач звернувся до суду через підсистему "Електронний суд" 11.01.2023, тобто поза межами строку, встановленого ч. 4 ст. 286 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 295 КАС України, з урахуванням положень ч. 4 ст. 286 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, копію оскаржуваного рішення отримано відповідачем засобами поштового зв`язку 19.12.2022.

Зазначені обставини підтверджуютьсянаявним в матеріалах справи повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 69).

Тобто, останнім днем строку на апеляційне оскарження, в силу наведених вище приписів ч.2 ст. 295 КАС України, є 29.12.2021. Разом з цим, апеляційну скаргу подано лише 11.01.2023. При цьому поважних причин пропуску строку на подання апеляційної скарги в період з 19.12.2022 року по 11.01.2023 року, відповідачем не наведено.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України, строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Питання поновлення та продовження процесуальних строків урегульоване статтею 121 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Згідно з усталеної практики Верховного Суду, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом (Постанова Верховного Суду від 27.11.2018 у справі № 473/2236/17).

Стосовно посилання відповідача, як на поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, на обставину введення на території України воєнного стану та переведення працівників апарату на дистанційну роботу, суд зазначає таке.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Окрім цього, пунктом другим частини третьої статті 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Установлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Не заперечуючи, що обставини введення воєнного стану можуть бути визнані як поважна причина пропуску строку на апеляційне оскарження, суд зазначає, що сам лише факт запровадження воєнного стану, без зазначення конкретних обставин, які вплинули на можливість своєчасного подання апеляційної скарги, та без надання відповідних доказів, не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень, а організація роботи є суб`єктивним чинником та не є підставою для недотримання встановленої законом процедури звернення до суду.

Відповідач, заявляючи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, не зазначає об`єктивних причин, які унеможливлювали подати апеляційну скаргу у більш стислий термін, оскільки загальний строк, що сплинув після ухвалення судового рішення (30.11.2022 року) і до дня подання цієї апеляційної скарги (11.01.2023) становить більше одного місяця, що, з урахуванням скорочених строків встановлених для оскарження судового рішення у цій категорії справ, не можна вважати розумним та оптимальним для реалізації права на звернення до суду з апеляційною скаргою.

Суд розцінює наведені скаржником причини пропуску строку апеляційного оскарження як недостатньо обґрунтовані, оскільки апелянтом не надано суду жодного доказу відсутності можливості подати апеляційну скаргу у зв`язку із плановими та/або аварійними відключеннями електроенергії через ракетні обстріли, зокрема таких от, як графіки відключень, акти фіксації відсутності електроенергії в приміщенні відповідача, узагальнено посилаючьсь лише на вказані обставини та введений в Україні воєнний стан у зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України.

Таким чином, оцінивши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання поважними причин пропуску скаржником строку на апеляційне оскарження, оскільки зазначені апелянтом обставини не підтверджені документально, не є об`єктивними та не пов`язані з дійсними істотними перешкодами для своєчасного вчинення особою процесуальних дій в конкретній справі.

Відповідно до ч.3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки вказані відповідачем підстави не свідчать про поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, апеляційну скаргу належить залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги шляхом надіслання на адресу Другого апеляційного адміністративного суду вмотивованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції на підставі ч. 2 або ч. 3 ст. 295 КАС України, із зазначенням дати отримання копії оскаржуваного судового рішення та наданням відповідних доказів.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підставі для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Крім того, подана апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених п. 2 та п. 3 ч. 5 ст. 296 КАС України, з урахуванням вимог ч. 9 ст. 44 КАС України.

Положеннями статті 296 КАС України врегульовано питання форми та змісту апеляційної скарги, а також порядок звернення із апеляційною скаргою.

Так, відповідно до частини 1 статті 296 КАС України апеляційна скарга подається у письмовій формі.

До апеляційної скарги додаються копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи, копії доданих до апеляційної скарги письмових матеріалів, що відсутні в учасників справи, відповідно до кількості учасників справи (п. 2, 3 ч. 5 ст. 296 КАС України).

Статтею 301 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції надсилає копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів учасникам справи разом з ухвалою про відкриття апеляційного провадження у справі.

Разом з цим, відповідно до частини сьомої статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Таким чином, положеннями статті 44 КАС України передбачено право звернутись до суду, в тому числі, з апеляційною скаргою у альтернативний спосіб тому, що передбачений частиною 1 статті 296 КАС України, а саме: в електронній формі з використанням ЄСІТС.

З метою забезпечення функціонування ЄСІТС шляхом її поетапного впровадження прийнято Закон України №1416-ІХ від 27.04.2021 Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі-Закон №1416-ІХ), яким, зокрема, внесені зміни до частини 8, 9 статті 44 КАС України.

Відповідно до ч. 8, 9 ст. 44 КАС України, в редакції Закону №1416-ІХ, процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Вказаними змінами приведено у відповідність положення чинного законодавства щодо процедури звернення до адміністративного суду із процесуальними документами в альтернативній формі.

Водночас Законом №1416-ІХ не внесені зміни та не приведені у відповідність положення статей 296, 301 КАС України щодо форми, порядку подачі та надсилання копій апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів у разі обрання скаржником альтернативної форми звернення до суду апеляційної інстанції, з урахуванням впровадження ЄСІТС та права звернення з апеляційною скаргою в електронній формі.

Враховуючи, що положення статті 44 КАС України містяться в Загальній частині КАС України, їх приписи поширюються й на апеляційне провадження.

Крім того, до частин восьмої та дев`ятої статті 44 КАС України внесені зміни пізніше за часом відносно останніх змін, які вносились до статей 296, 301 КАС України, суд вважає за потрібне керуватись приписами частини вісім та дев`ять статті 44 КАС України, якими визначено як право учасника справи подати процесуальні документи в електронній формі з використанням ЄСІТС, так і обов`язок заявника у такому випадку надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до пункту 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

У випадку, коли інший учасник справи, відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього, має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів.

Апеляційна скарга була сформована відповідачем у підсистемі "Електронний суд", проте доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи, які не мають зареєстрованого Електронного кабінету, а саме - позивачу та першому відповідачу, копій поданих до суду документів скаржником не надано.

Згідно з ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху і надати заявникові термін для виправлення зазначених недоліків.

Вказані недоліки належить усунути шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи, які не мають зареєстрованого Електронного кабінету, а саме - позивачу та другому відповідачу, копії поданої до суду апеляційної скарги.

Відповідно до приписів пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України, у разі неусунення вищевказаних недоліків апеляційної скарги остання буде повернута апелянту.

Керуючись ст.ст. 169, 296, 298, ч. 2 ст. 321, ч. 2 ст. 325, ст.ст. 328, 329, 331 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Київського районного суду м. Полтави від 30.11.2022 по справі № 642/722/22 за позовом ОСОБА_1 до Старшого державного інспектора відділу впровадження систем автоматичної фіксації порушень Департаменту реалізації державної політики та нагляду (контролю) за безпекою на наземному транспорті Савченка Владислава Олеговича, Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.

Встановити Державній службі України з безпеки на транспорті строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги тривалістю 10 календарних днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду уточненого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції на підставі з наданням доказів на підтвердження поважності пропуску такого строку та доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи, а саме - позивачу та першому відповідачу, копії поданої до суду апеляційної скарги.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений судом строк в частині надання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено відповідно до ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України.

У разі не усунення інших недоліків апеляційної скарги, апеляційна скарга буде повернута скаржнику відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169, ч. 5 статті 298 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.С. Перцова