Справа № 380/16183/22
Суддя: Гавдик Зіновій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань залишення позовної заяви без розгляду

05 квітня 2023 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд, головуючий суддя Гавдик З.В., секретар судового засідання Раєнко О.В., розглянувши в підготовчому засіданні клопотання представника позивача у зустрічному позові про поновлення строку звернення до суду та клопотання представника відповідача про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду у справі №380/16183/22

за первісним позовомГоловного управління ДПС у Львівській області, представникІванейко Я.Я.
до профізичної- особи підприємця ОСОБА_1 , представник- Олексів Н.М., Думич І.А. про стягнення податкового боргу
та за зустрічним позовомОСОБА_1 , представник Олексів Н.М., Думич І.А.
до проГоловного управління ДПС у Львівській област, представник- Іванейко Я.Я. про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень- рішень
ВСТАНОВИВ:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління ДПС у Львівської області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу у розмірі 1 257 030,00 грн..

Ухвалою суду від 14.11.2022 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі.

22.02.2023 на адресу суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області, в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 02.12.2021 за №26948/13-01-07-14 , №26949/13-01-07-14, №26950/13-01-07-14.

Також позивач просив про поновлення строку звернення до суду із зустрічним позовом до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень. Позивач зазначає, що йому не було відомо про існування оскаржуваних податкових повідомлень рішень, так як таких він не одержував ні наручно, ні рекомендованою кореспонденцією. Також не отримував від контролюючого органу вимог про сплату податкового боргу. Про наявність оскаржуваних податкових повідомлень рішень позивачу за зустрічним позовом стало відомо після ознайомлення з матеріалами адміністративної справи №380/16183/22.

Ухвалою від 21.02.2023 відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін.

17.03.2023 від відповідача за зустрічним позовом надійшло клопотання про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду. Таке клопотання обґрунтоване тим, що Головним управлінням ДПС у Львівській області після формування оскаржуваних податкових повідомлень-рішень від 02.12.2021 №26948/13-01-07-14, від 02.12.2021 №26949/13-01-07-14, від 02.12.2021 №26950/13-01-07-14 керуючись пунктом 42.4 статті 42 ПК України 03.12.2021 було направлено відповідні податкові повідомлення-рішення рекомендованим відправленням №500. Однак відповідне рекомендоване відправлення 04.01.2022 року було повернуто із підстав «закінчення терміну зберігання».

Представник позивача за первісним позовом клопотання про залишення зустрічного позову без розгляду підтримав, просив суд таке задоволити та відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку подання зустрічної позовної заяви.

Представник відповідача за первісним позовом/позивача за зустрічним позовом просив суд у задоволенні клопотання про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду відмовити та задоволити клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 статті 122 КАС України).

Отже, за змістом статті 122 КАС України початок перебігу строку звернення до адміністративного суду законодавець пов`язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Отже, стаття 122 КАС України встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас, вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами. Однак, відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, ПК України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

У випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України. Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, оскільки норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду, такий строк визначено в п. 2 ст. 122 КАС України та становить шість місяців.

З матеріалів справи вбачається, що Головним управлінням ДПС у Львівській області після формування оскаржуваних податкових повідомлень-рішень від 02.12.2021 №26948/13- 01-07-14, від 02.12.2021 №26949/13-01-07-14, від 02.12.2021 №26950/13-01-07-14 керуючись пунктом 42.4 статті 42 ПК України 03.12.2021 року було направлено відповідні податкові повідомлення-рішення рекомендованим відправленням №500. Однак відповідне рекомендоване відправлення 04.01.2022 року було повернуто із підстав «закінчення терміну зберігання».

Суд приходить до переконання, що відповідачу за первісним позовом, позивачу за зустрічним позовом не могло бути відомо про існування податкових повідомлень рішень так як такі не були жодним чином вручені позивачу за зустрічним позовом.

Дослідивши обставини повідомлені позивачем за первісним позовом (долучені повідомлення про вручення поштового відправлення оскаржених податкових повідомлень-рішень) та відповідачем за зустрічним позовом, суд приходить до переконання про поважність причин пропуску строку звернення до суду щодо оскарження податкових повідомлень-рішень.

Суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Частиною 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини «Пономарьов проти України» (№ 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Стаббігс та інші проти Великобританії» визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» від 25.01.2000 Європейський суд зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

В постанові Верховного Суду від 11 грудня 2018 року по справі №463/1221/17 зазначено, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заява представника позивача є такою, що підлягає задоволенню, причини у ній викладені поважними, а пропущений строк слід поновити.

Щодо заяви про залишення зустрічного позову без розгляду, то у такій слід відмовити.

Керуючись статтями 122, 123, 240-243, 248 КАС України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача за зустрічним позовом про поновлення строку звернення до адміністративного суду у справі №380/16183/22- задовольнити.

У клопотанні представника відповідача про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду - відмовити.

Визнати поважними причини пропуску та поновити пропущений строк звернення із зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень- рішень.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та не може бути оскаржена.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, окремо не оскаржується, заперечення щодо строку звернення до суду може бути викладено в апеляційній скарзі на рішення у цій справі.

Ухвалу складено в повному обсязі 10.04.2023 року.

Суддя Гавдик З.В.