Справа № 640/13934/22
Суддя: Усенко Є.А.
Дата ухвалення: 2023-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2023 року

м. Київ

справа № 640/13934/22

адміністративне провадження № К/990/37532/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Усенко Є.А.,

суддів: Гімона М.М., Яковенка М.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами касаційну скаргу Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державного підприємства «Укроборонсервіс» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.10.2022 (суддя Огурцов О.П.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.12.2022 (суддя-доповідач Аліменко В.О., судді Бєлова Л.В., Лічевецький І.О.) у справі №640/13934/22 за позовом Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державного підприємства «Укроборонсервіс» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, Головного управління ДПС у місті Києві про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,

У С Т А Н О В И В:

26.08.2022 Дочірнє підприємство Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державне підприємство «Укроборонсервіс» (далі - ДП «Укроборонсервіс», Підприємство, позивач) звернулося до суду з позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - Центральне МРУ ДПС, відповідач), Головного управління ДПС у місті Києві, у якому просило:

- визнати протиправною бездіяльність Центрального МРУ ДПС щодо неподання висновку про повернення позивачу надмірно сплачених сум грошових зобов`язань з податку на прибуток підприємств за 2018 рік у розмірі 764 274 грн;

- зобов`язати Головне управління ДПС у місті Києві подати до відповідного органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, висновок про повернення позивачу надмірно сплачених сум грошових зобов`язань з податку на прибуток підприємств за 2018 рік у розмірі 764 274 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.09.2022 позовну заяву Підприємства залишено без руху у зв`язку з тим, що позивач пропустив строк звернення до суду, встановлений частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), а заяву про поновлення такого строку до суду не подав.

Цією ж ухвалою запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали подати до адміністративного суду вмотивовану заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних підстав для цього разом із доказами відповідних обставин.

На виконання ухвали від 02.09.2022 позивач подав до суду першої інстанції заяву про поновлення строку звернення до суду, у якій визнав факт пропуску строку, однак, вказував, що строк пропущено з поважних підстав, а саме: запровадження карантинних обмежень у зв`язку з поширенням гострої респіраторної вірусної хвороби COVID-19 та введення на усій території України з 24.02.2022 воєнного стану.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.10.2022, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.12.2022, позовну заяву ДП «Укроборонсервіс» повернуто заявнику.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, зазначив, що введення карантину не може вважатися беззаперечним доказом існування поважних причин пропуску строку звернення до суду у конкретно визначеному випадку, а тому у заяві про поновлення строку звернення до суду позивач має зазначити конкретні обставини, які вплинули на можливість вчасного звернення до суду.

Посилання позивача на запровадження в Україні карантинних обмежень і, як наслідок, запровадження на Підприємстві дистанційного режиму роботи працівників, що, згідно з доводами позивача, негативно вплинуло на оперативність виконання працівниками Підприємства функціональних обов`язків, суди відхилили, оскільки дистанційний режим роботи не передбачає зупинку діяльності Підприємства, а його запровадження на Підприємстві не могло зумовити такий значний пропуск строку звернення до суду.

Визнали суди безпідставним і довід ДП «Укроборонсервіс» про введення в країні воєнного стану, оскільки строк звернення до суду сплинув ще до початку війни.

ДП «Укроборонсервіс» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.10.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.12.2022, у якій, посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, просить скасувати вказані судові рішення, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Верховний Суд ухвалою від 09.01.2023 відкрив касаційне провадження у справі №640/13934/22.

У відзивах на касаційну скаргу Центральне МРУ ДПС та Головне управління ДПС у м. Києві просять залишити скаргу без задоволення як необґрунтовану та безпідставну, а ухвалені у справі судові рішення - без змін.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду перевірив наведені у касаційній скарзі доводи позивача, правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права та дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частини перша та друга статті 123 КАС).

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 171 КАС суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною шостою статті 161 КАС передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (абзац перший частини першої статті 169 КАС).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Предметом позову у справі №640/13934/22 є вимоги позивача про визнання протиправною бездіяльності Центрального МРУ ДПС щодо неподання висновку про повернення Підприємству надмірно сплачених сум грошових зобов`язань з податку на прибуток підприємств за 2018 рік у розмірі 764 274,00 грн.

Відповідно до пункту 43.3 статті 43 Податкового кодексу України обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання та пені є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які повертаються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми та/або пені.

Абзацами першим пункту 43.5 статті 43 Податкового кодексу України встановлено, що контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету (абзаци третій, четвертий пункту 43.5 статі 43 зазначеного Кодексу).

Позивач вперше подав заяву про повернення надміру сплаченого податку в розмірі 764 274,00 грн до Центрального МРУ ДПС 15.04.2021 засобами електронного зв`язку, яка була прийнята Центральним МРУ ДПС 15.04.2021 (а.с. 55-57, т. 1-й). Висновок щодо цієї заяви Центральне МРУ ДПС повинно було підготувати і направити до відповідного територіального органу Державної казначейської служби України не пізніше 11.05.2021 (не пізніше п`ятнадцятого робочого дня після отримання заяви позивача (враховуючи календар робочих днів в квітні-травні 2021 року).

Листом від 27.04.2021 №2895/6/31-00-04-04 відповідач запросив у позивача додаткові пояснення та документи, зазначивши при цьому, що заява буде розглянута відповідно до законодавства (а.с. 77-79, т. 1-й). Цей лист Підприємство отримало 05.05.2021. Висновок про повернення Підприємству надміру сплаченого податку Центральне МРУ ДПС до територіального органу Державної казначейської служби України не подало, в тому числі і відповідно до наступних заяв позивача від 20.05.2021, від 27.05.2021.

Враховуючи, що нормами Податкового кодексу України не передбачено обов`язку контролюючого органу повідомляти платника податків про направлення висновку до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, позивач повинен був дізнатися про порушення свого права на повернення надміру сплаченого податку на прибуток підприємств за 2018 рік у розмірі 764 274 грн 19.05.2021, тобто на наступний день від дня , коли кошти повинні були надійти позивачу.

Частиною першою статті 120 КАС передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Строк, що визначається місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця цього строку (частина третя статті 120 КАС).

Отже, шестимісячний строк на звернення Підприємства з позовом до адміністративного суду закінчився 19.11.2021, а звернулося Підприємство з позовною заявою до суду 26.08.2022.

Вказані вище обставини позивач визнає, про що свідчить зміст заяви про поновлення строку звернення до суду (а.с. 102 т. 1-й), апеляційної та касаційної скарг (а.с. 115 т. 1-й та а.с. 1 т. 3-й відповідно).

Хоча суд апеляційної інстанції помилково визнав початком перебігу строку звернення позивача до суду 05.05.2021 (дату отримання позивачем листа від 27.04.2021 №2895/6/31-00-04-04), це, однак, не вплинуло на правильність висновку в постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.12.2022, що позивач пропустив строк звернення до суду. Правильним є і висновок суду апеляційної інстанції, що позивач на навів поважних підстав для поновлення зазначеного строку.

Доводячи, що строк звернення з позовом був пропущений з поважних причин, позивач (зокрема, в касаційній скарзі) стверджує, що введений на території країни карантин зумовив певні обмеження у режимах робот підприємств, установ та організацій. Внаслідок введення Кабінетом Міністрів України та Київською міською державною адміністрацією обмежувальних заходів склалася ситуація, за якої позивачем було скориговано графік роботи працівників (персонал переведено на дистанційну роботу), що, у свою чергу, негативно позначилось на оперативності документообігу Підприємства та вплинуло на можливість вчасно подати позовну заяву.

Відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС (в редакції Закону №731-ІХ від 18.06.2020) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Отже, саме лише посилання на факт запровадження карантинних заходів без зазначення обставин, що безпосередньо пов`язанні з карантином та об`єктивно вилинули на пропуск строку, не може бути підставою для поновлення строку звернення до суду.

Колегія суддів погоджується з тим, що дистанційний режим роботи міг позначитися певною мірою на оперативності виконання функціональних обов`язків працівниками Підприємства, однак, така обставина не може бути визнана поважною підставою пропуску строку звернення до суду на 9 місяців. Дистанційний режим роботи передбачає, що працівники продовжують виконувати свої обов`язки з урахуванням певних особливостей, пов`язаних з таким режимом роботи.

Крім того, у матеріалах справи відсутні докази того, що дистанційний режим роботи був дійсно запроваджений на Підприємстві.

Суд апеляційної інстанції обґрунтовано виснував, що позивач не вказав жодних обмежень, встановлених у зв`язку із запровадженням карантину, які б перешкоджали йому звернутися до суду з позовом у встановлений частиною першою статті 122 КАС строк.

Що ж до посилання позивача на запровадження в Україні з 24.02.2022 воєнного стану, то такий довід позивача як про причину пропуску строку також був відхилений судом апеляційної інстанції обґрунтовано.

Запровадження воєнного стану у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України є підставою, яка відповідно до частини першої статті 121 КАС повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення строку. Разом з тим, ця обставина, як і будь-яка інша обставина, на яку посилається особа як на причину пропуску строку, повинна бути у прямому зв`язку з пропуском строку, тобто, мати значення тієї обставини, саме через яку звернення до суду в установлений законом строк було неможливим.

Враховуючи, що строк звернення позивача із зазначеним вище позовом до суду сплинув до початку війни (24.02.2022), довід позивача про введення в Україні воєнного стану як про поважну причину, з якої строк звернення до суду був пропущений, є необґрунтованим.

У касаційній скарзі Підприємство також наводить довід, що суд першої інстанції неправильно визначив строк звернення до суду, зазначивши в оскаржуваній ухвалі, що строк пред`явлення цієї позовної заяви по заяві позивача про повернення коштів від 27.04.2021 сплив 11.05.2019; по заяві від 20.05.2021 - 10.06.2021; по заяві від 27.05.2021 - 17.06.2021.

Дійсно, суд першої інстанції, так само, як і апеляційний суд, порушив норми статті 122 КАС при обчисленні строку звернення до суду, однак, це не призвело до безпідставного повернення позовної заяви Підприємства з огляду на те, що позивач зазначений строк пропустив, а поважних підстав для його поновлення на пропозицію суду не навів.

Підсумовуючи викладене, доводи, викладені у касаційній скарзі, не знайшли підтвердження, відтак, відсутні підстави для скасування ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.10.2022 та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.12.2022.

Згідно з частиною першою статті 350 КАС суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державного підприємства «Укроборонсервіс» залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.10.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.12.2022 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

СуддіЄ.А. Усенко М.М. Гімон М.М. Яковенко