Справа № 460/8735/23
Суддя: Н.С. Гудима
Дата ухвалення: 2023-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
11 квітня 2023 року м. Рівне№460/8735/23
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Н.С. Гудима, перевіривши виконання вимог статті 160, 161 КАС України за позовною заявою
Державної екологічної інспекції у Волинській області
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Західенергопостач"
про стягнення адміністративно-господарських санкцій,-
Державна екологічна інспекція у Волинській області звернулася до суду з позовом до Товариство з обмеженою відповідальністю "Західенергопостач" про стягнення адміністративно-господарської санкції у розмірі 136000 грн в дохід державного бюджету.
Перевіривши матеріали позовної заяви в порядку ст.171 КАС України, суддя встановив, що адміністративний позов подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.
Так, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно з ч.1 ст.3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.
В силу вимог ст.4 даного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Ставка судового збору за подання до адміністративного суду суб`єктом владних повноважень, юридичною особою адміністративного позову майнового характеру складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При цьому, статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" від 03.11.2022 №2710-IX прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023 установлено в розмірі 2684,00 грн.
Суд враховує правові висновки Верховного Суду України, викладені у постанові від 14.03.2017 у справі №21-3944а16, відповідно до яких вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою.
Зі змісту даного позову слідує, що він містить вимогу майнового характеру, за яку позивачеві належало сплатити судовий збір у розмірі 2684 грн.
Всупереч цьому, позивачем не додано до позовної заяви документа про сплату судового збору. Водночас, у переліку додатків до позову позивач зазначив, що до позовної заяви ним додано докази сплати судового збору. Однак, такий документ на адресу суду не був надісланий, що підтверджується актом ВДЗ (канцелярії) Рівненського окружного адміністративного суду від 06.04.2023.
Також суд звертає увагу, що за правилами ч.1 ст.122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
В силу вимог ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Встановлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Інститут строків в адміністративному процесуальному праві сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює їхніх учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їхнього завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Аналізуючи зміст ст.122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.
Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Зі змісту наведених правових норм також вбачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному окремому випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.
Водночас норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.
Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Іншими словами, для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність і непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків, а також принцип res judicata.
Як свідчать матеріали позову, що підставою для звернення до суду слугувала несплата відповідачем штрафу на загальну суму 136000 грн., накладеного постановами Державної екологічної інспекції у Волинській області від 22.02.2022.
Відповідно до абзаців 9-12 частини шостої статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" постанова надсилається суб`єкту господарювання не пізніше наступного робочого дня за днем її оформлення.
Суб`єкт господарювання має сплатити штраф у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання постанови про його накладення.
У разі несплати штрафу в зазначений строк примусове виконання постанов про накладення штрафу здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері організації примусового виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), у порядку, встановленому Законом України "Про виконавче провадження".
Суб`єкт господарювання має право оскаржити рішення органу ринкового нагляду про накладення штрафу до керівника органу ринкового нагляду, а також у судовому порядку. У разі оскарження рішення у суді суб`єкт господарювання сплачує штраф після прийняття відповідного рішення керівником органу ринкового нагляду або судом.
Згідно з матеріалами позову, постанови про накладення штрафів від 22.02.2022 цього ж дня направлені на адресу відповідача та отримані останнім 03.03.2022.
У долучені до позову заяві про поновлення строку звернення до суду позивач покликається як на одну з підстав увільнення на час призову на військову службу по мобілізації з 27.02.2022 завідувача правового сектору правового забезпечення, а також головного спеціаліста - юрисконсульта сектору правового забезпечення з 25.02.2022.
Однак, на підтвердження вказаної обставини позивач не долучив відповідних наказів (хоча вказав їх в додатках до заяви). Також позивачем не додано доказів того, що в штаті Інспекції, зокрема, в секторі правового забезпечення, перебували лише дві особи, а інші представники, зазначені в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, були відсутні.
Крім того, позивачем не зазначено, дати з якої на роботу у Державній екологічній інспекції у Волинській області були прийняті посадові особи для здійснення представництва в суді та яким чином було організовано правове забезпечення роботи Державної екологічної інспекції у Волинській області у період з 25.02.2022 до моменту звернення до суду (упродовж року).
На переконання суду, відсутність організації внутрішніх робочих процесів позивача не звільняє останнього від відповідальності за несвоєчасне виконання процесуальних обов`язків.
Суд враховує, що згідно з частинами третьою, четвертою статті 55 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника; Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.
Таким чином, саме по собі увільнення від роботи частини службовців інспекції не свідчить про те, що Державна екологічна інспекція у Волинській області була обмежена у праві на своєчасне звернення до суду у встановлені ч.2 ст.122 КАС України строки, оскільки такі обставини не спричинили припинення діяльності позивача і виконання керівником та працівниками Державної екологічної інспекції у Волинській області своїх функціональних обов`язків.
При цьому, посилання позивача на введення на території України воєнного стану суд оцінює критично та відхиляє як безпідставне, оскільки вказана обставина не зупинила перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
Така правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 107354803).
З огляду на наведене та беручи до уваги те, що позивач не надав жодних доказів на обґрунтування заяви про поновлення строку звернення, у суду відсутні підстави вважати поважними причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом в березні 2023 року.
Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
З огляду на наведене, позовну заяву слід залишити без руху.
Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду:
1) документа про сплату судового збору у розмірі 2684 грн.
2) заяви про поновлення пропущеного строку звернення із зазначенням інших підстав для його поновлення, а також доказів поважності причин його пропуску.
Керуючись статтею 169 КАС України, суд,-
Позовну заяву Державної екологічної інспекції у Волинській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Західенергопостач" про стягнення адміністративно-господарських санкцій - залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення даної ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Н.С. Гудима