Справа № 320/7897/23
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2023-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 квітня 2023 року Київ № 320/7897/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву адвоката Середницької-Короп Софії Юріївни в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:

адвокат Середницька-Короп С.Ю. в інтересах ОСОБА_2 звернулась до суду з вимогами до ГУ ПФУ у Київській області про визнання протиправними дій відповідача щодо відмови в перерахунку та виплаті пенсії її довірителю на підставі довідки про розмір грошового забезпечення, виданої Київським обласним ТЦ КСП від 01.12.2022 №2/3/1/4258; зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_2 на підставі вищевказаної довідки з 01.04.2019, з урахуванням раніше виплачених сум та щомісячної доплати у розмірі 2000,00 грн., без обмеження її максимальним розміром.

Вказана позовна заява зареєстрована у комп`ютерній програмі "ДСС" КОАС 23.03.2023 та передана на розгляд судді Брагіної О.Є. 03.04.2023, що підтверджується актом ВДЗК КОАС від тієї ж дати.

Дослідивши позовну заяву в межах ч.1 ст.171 КАСУ на предмет дотримання ст.ст.160, 161, 123 КАСУ, суд приходить до висновку про необхідність залишення її без руху з наданням заявникові десятиденного строку для усунення недоліків шляхом подання позову у новій редакції із зазначенням у ньому:

обставин, якими обґрунтовані заявлені вимоги та докази, якими ці обставини підтверджені, зокрема, але не виключно, час та підстави взяття позивача на облік як пенсіонера із наданням суду розпорядження про призначення пенсії на момент взяття на облік; надання копії повідомлення територіального органу Пенсійного фонду МО України про виникнення підстав для видачі довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 ; надання копії повідомлення Міністерства соціальної політики територіальному органу Пенсійного фонду про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку; зазначення дати подачі ГУ ПФУ у Київській області списків осіб, що одержали право на перерахунок пенсій; надання суду витягу з Реєстру застрахованих осіб позивача; зазначення кінцевої дати спірного періоду п.3 прохальної частини позову; обґрунтування порушення відповідачем прав, свобод та інтересів заявника із розкриттям змісту порушених прав; розрахунку суми виплати, на яку претендує заявник у помісячному розмірі із визначенням всіх складових розрахунку; зазначення загального розміру пенсійних виплат, одержаних позивачем за спірний період та підтвердження отримання суми виплат (довідка про рух коштів банківської картки позивача, копія платіжної відомості; довідка з відділення поштового зв`язку) тощо; подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин такого пропуску; подання оригіналу квитанції про сплату судового збору за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 2147,20 грн.; зазначення місця знаходження оригіналів документів, копії яких додані до позовної заяви; усіх документів, доданих до позовної заяви, в належним чином засвідчених копіях, згідно з п. 5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020).

Одночасно, суд звертає увагу, що наведення змісту положень законів, інших нормативно-правових актів, цитування у позовній заяві їх приписів без відповідної фактичної аргументації оспорюваних дій та/або рішення не є обґрунтуванням твердження про порушення прав та інтересів заявника.

Суд також вказує на таке: за визначенням термінів та понять спір, - це юридичний конфлікт між учасниками правовідносин, який виникає внаслідок різного розуміння ними взаємних прав та обов`язків, що перешкоджає їх реалізації, та в якому кожен із учасників захищає свої права. Сторони можуть і не «сперечатися» буквально, але своєю бездіяльністю або неналежним виконанням юридичних обов`язків порушувати права іншої сторони і таким чином викликати протиріччя.

Відтак за змістом, тобто за характером прав та обов`язків, якими наділені учасники правовідносин, існують сімейні, земельні, житлові, цивільні, господарські, адміністративні, корпоративні та трудові спори.

Період, - це проміжок часу, протягом якого повторюється якийсь циклічний процес.

Проміжком називається час, що минув між двома моментами або межами. Він використовується для позначення інтервалу часу, необхідного для його завершення або переходу на черговий цикл, або посилання на те, як довго щось може зайняти.

Отже, спірний період,- це проміжок часу, який повинен закінчитися, щоб законний ефект набув сили, тобто для того, щоб закон почав діяти або закінчився. Відсутність у позовних вимогах початкової та кінцевої дати спірного періоду свідчить про нечіткість їх змісту, що є обгрунтованою підставою для залишення позову без руху як такого, що має суттєві недоліки.

Поміж іншого, вирішуючи питання про залишення позовної заяви без руху, суд зважає на таке:

відповідно до положень ч.1 ст. 122 КАСУ позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

У постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав зазначила, що пенсія є регулярним щомісячним платежем, тому позивач при одержанні пенсії в квітні 2019 року повинен та міг знати про порушення його права на отримання виплати у повному розмірі.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, представниця позивача просить про перерахунок пенсії її довірителю з 01.04.2019, тоді як з даним позовом звернулася 15.02.2023, у зв`язку з чим суд констатує, що позовна заява подана із суттєвим порушенням строку звернення до суду за відсутності заяви про його поновлення.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без руху, суд також зважив на таке:

за приписами ч. 3 ст. 161 КАСУ, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З матеріалів, доданих до позовної заяви, вбачається, що позивачем не сплачений судовий збір, а у позові його представниця посилається на п. 13 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" як на підставу для звільнення її довірителя від сплати судового збору.

Разом з тим, статус позивача як учасника бойових дій не звільняє його від оплати судового збору за подання даного позову з огляду на таке.

Зокрема, на підставі п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", учасники бойових дій, Герої України звільняються від сплати судового збору в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Це означає, що лише у справах, в яких предметом спору є правовідносини пов`язані з наявністю статусу учасника бойових дій або предметом спору є правовідносини стосовно прав та гарантій особи як учасника бойових дій, така особа звільняється від сплати судового збору.

Пункт 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" кореспондується із положеннями ст. 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", якою передбачено, що ветерани війни, до яких належать учасники бойових дій, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від усіх судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що хоча вказана норма не містить вичерпного переліку порушених прав, однак для одержання права на пільгу, порушені права повинні бути нерозривно пов`язані саме із статусом учасника бойових дій особи, який, як і права такої особи, визначається спеціальним законом, а не усіх прав людини і громадянина, які в свою чергу встановлені Конституцією України та іншими законами.

З позовної заяви вбачається, що предметом даного спору є оскарження дій відповідача щодо нездійснення перерахунку пенсії на підставі довідки про грошове забезпечення позивача, таким чином ця справа не стосується захисту його прав саме як учасника бойових дій, тому на нього пільга, передбачена п.13 ст. 15 Закону "Про судовий збір", не поширюється.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом на 1 січня 2023 року, становить 2684,00 гривень.

Відповідно до положень абз.2 ч.3 ст.6 ЗУ №3674-VI, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимоги немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У прохальній частині позовної заяви заявлено дві вимоги немайнового характеру, отже, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 2147,20 грн.

Окрім того, відповідно до ч. 4, 5 ст. 94 КАСУ копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів, визначений пунктом 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2020, затвердженого наказом Державного підприємства «Український науководослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ») від 01.07.2020 № 144 з 2021-09-01). За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Разом з цим, в якості «доказів» до позову додано копії документів, які засвідчені від імені директора ОСОБА_3 " Станковича М.І., який не є учасником даної справи. Таким чином, суд доходить висновку, що подані документи не містять належних відміток про засвідчення копій, а саме підпису учасника справи, що підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу.

Частиною 1 ст. 169 КАСУ передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного КАСУ.

З огляду на те, що матеріали позовної заяви оформлені не належним чином, чого вимагає КАС України, суддя визнав за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Керуючись ст.ст. 123, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

позовну заяву адвоката Середницької-Короп Софії Юріївни в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,- залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.