Справа № 340/1822/21
Суддя: О.В. КРАВЧУК
Дата ухвалення: 2023-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/1822/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кравчук О.В. розглянув у порядку спрощеного позовного письмового провадження адмністративну справу

за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 )

до:

відповідача 1 - Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (; адреса: вул. В.Чміленка,41, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006),

відповідача 2 - Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Кіровоградської області (; адреса: вул. В.Чміленка,41, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006),

про визнання протиправними та скасування наказів, рішення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області та Атестаційної комісії головного управління Національної поліції в Кіровоградської області, в якому просить суд:

- визнати протиправним і скасувати накази ГУНП в Кіровоградській області від 31.03.2021 №134 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за пунктом 5 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» через службову невідповідність та від 15.03.2021 №337 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського відділення поліції №2 (сел. Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області»;

- визнати протиправним і скасувати рішення (висновок) Атестаційної комісії ГУНП в Кіровоградській області №15 від 16.03.2021, зазначене в розділі IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії)» атестаційного листа, яким ОСОБА_1 визнано таким, що «займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність»;

- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції головного управління Національної поліції в Кіровоградській області;

- звернути до негайного виконання рішення суду про поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції головного управління Національної поліції в Кіровоградській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що спірними наказами відповідач протиправно застосував до нього дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, а надалі за наслідками атестації - звільнив зі служби в поліції через службову невідповідність. Протиправне винесення таких наказів обумовлене неприязним ставленням до позивача заступником начальника ВП №2 ОСОБА_2 та намаганням будь-що звільнити позивача зі служби. При цьому, в атестаційному листі як підстава звільнення через службову невідповідність вказані події, за які позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності наказом ГУНП від 15.03.2021 №337, тобто позивача двічі притягнуто до дисциплінарної відповідальності за один і той самий проступок.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні); встановлено строки для подання заяв по суті справи.

Відповідачі позовних вимог не визнали. У поданих відзивах на позовну заяву вказали, що за результатами двох етапів підсумкової перевірки позивач отримав оцінку з функціональної підготовки «незадовільно», а отже був направлений на атестацію, як те передбачено Наказом МВС України від 20 січня 2016р. № 50. У свою чергу, атестаційна комісія, врахувавши результати співбесіди з позивачем, беручи до уваги неналежне виконання позивачем функціональних обов`язків, ставлення до службових завдань, а також з огляду на низький рівень теоретичних професійних знань (продемонстрований також під час співбесіди) та негативну характеристику професійних та особистісних якостей позивача, враховуючи наявність у позивача непогашених дисциплінарних стягнень, дійшла висновку про те, що ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає та підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність. На підставі відповідного подання Наказом ГУНП в Кіровоградській області від 31 березня 2021 року №134 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 5 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» через службову невідповідність.

Що стосується накладеня на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, відповідач 1 вказав, що службовим розслідуванням виявлено порушення позивачем вимог пункту 2 частини 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 08.02.2019 № 100, п. 7 розділу IV Порядку взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України при встановлені факту смерті людини, затвердженого спільним наказом МВС, МОЗ, ГПУ від 29.09.2017 № 807/1193/279. На переконання відповідача, застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність є адекватним та співмірним виявленому порушенню.

У поданій відповіді на відзив представник позивача доводи відповідачів заперечив та підтримав раніше заявлені позовні вимоги.

Розглянувши у спрощеному позовному провадженні подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, заслухавши свідків, об`єктивно і неупереджено оцінивши інші докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 прийнятий на службу в органи внутрішніх справ 15 серпня 1999 року, а з 06 листопада 2015 року - на службу в Національну поліцію України.

На час виникнення спірних правовідносин позивач перебував на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.

Відповідно до доповідної записки УПД ГУНП в Кіровоградській області від 24 лютого 2021 року № 407/01/25-2020, 23.02.2021 під час раптової перевірки відділення поліції № 2 (сел. Добровеличківка) Новоукраїпського районного відділення поліції ГУНП в Кіровоградській області встановлено, що дільничний офіцер поліції майор поліції ОСОБА_1 на порушення вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» допустив непрофесійне виконання своїх службових обов`язків, недотримання нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції.

За вказаною доповідною запискою 25 лютого 2021 року винесений наказ ГУ НП в Кіровоградській області від 26 лютого 2021 року №257 «Про призначення проведення службового розслідування».

Так, на підставі наказу ГУНП в Кіровоградській області № 257 від 26 лютого 2021 року дисциплінарною комісією проведено службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремим працівником відділення поліції № 2 (сел. Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області. За результатами проведеного службового розслідування запропоновано притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність за порушення вимог пункту 2 частини 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 08.02.2019 № 100, п. 7 розділу IV Порядку взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України при встановлені факту смерті людини, затвердженого спільним наказом МВС, МОЗ, ГПУ від 29.09.2017 № 807/1193/279.

Як наслідок, наказом ГУНП в Кіровоградській області 15 березня 2021 року №337 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського відділення поліції №2 (сел. Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області» до ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

У той же час, зважаючи на предмет спору, суд зазначає, що на підставі Наказів МВС України від 20 січня 2016р. № 50 та наказів ГУ НП у Кіровоградській області від 25 серпня 2020р. № 470 та від 14 грудня 2020р. № 701 призначена двоетапна підсумкова перевірка підготовленості поліцейських підрозділів поліції Кіровоградської області (у тому числі, ОСОБА_1 ).

Так, 29 вересня 2020р. під час складання заліків зі службової підготовки позивач отримав оцінку «незадовільно» з функціональної підготовки.

18 грудня 2020 року, на другому етапі підсумкової перевірки, ОСОБА_1 також отримав оцінку «незадовільно» з функціональної підготовки під час складання заліків зі службової підготовки поліцейських.

З огляду на пункт 12 розділу ХІ зазначеного Наказу МВС України від 26 січня 2016 року №50, поліцейські, які, зокрема, за результатами двох етапів підсумкової перевірки отримали оцінку з функціональної підготовки «незадовільно», підлягають направленню на атестування. За таких умов, відповідним наказом ГУ НП в Кіровоградській області щодо позивача було наказано провести атестування.

16 березня 2021 року на засіданні атестаційної комісії №15 з атестації поліцейських Головного управління поліції в Кіровоградській області з позивачем проведено співбесіду та ухвалено, що ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає та підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Наказом ГУНП в Кіровоградській області від 31 березня 2021 року №134 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 5 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» через службову невідповідність.

Викладені обставини передували зверненню позивача до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку наказу ГУНП в Кіровоградській області від 15.03.2021 №337 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського відділення поліції №2 (сел. Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області», суд виходить з такого.

Спірні правовідносини у справі пов`язані з проходженням публічної служби на підставі Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), яким врегульовано правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, в тому числі порядок призначення та звільнення поліцейських зі служби.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону №580-VIII Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Статтею 3 згаданого Закону визначено, що поліція у своїй діяльності керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, зазначеним та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону України №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Положеннями частини 1 статті 59 Закону України №580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, поважати і не порушувати прав і свобод людини, надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я, зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків, інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" №2337-VIII від 15.03.2018 (далі - Дисциплінарний статут) (частина 1 статті 19 Закону №580-VIII).

Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.

Дія Дисциплінарного статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно з дефініцією, наведеної у частині 1 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною другою статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до пункту 1 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України та утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також, які підривають авторитет Національної поліції України.

Згідно з частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно із зазначеним Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно з частиною другою статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною третьою статті 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

За змістом частини першої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (частина друга статті 14 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (частина третя статті 14 Дисциплінарного статуту).

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частина 4 статті 14 Дисциплінарного статуту).

За приписом частини шостої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Наказом МВС України №893 від 07 листопада 2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань в Національній поліції України (далі - Порядок №893).

Відповідно до розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування регламентуються статтею 16 Дисциплінарного статуту.

Частиною першою названої статті Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина 2 статті 16 Дисциплінарного статуту).

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці (частина 3 статті 16 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (частина 4 статті 16 Дисциплінарного статуту).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд також враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 28.07.2020 у справі №826/2719/16, у відповідності до яких оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому: (1) чи прийнято відповідне рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлений Конституцією та законами України; (2) чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; (3) чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; (4) чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Так, у спірних правовідносинах службове розслідування щодо ОСОБА_1 призначене наказом ГУНП в Кіровоградській області № 257 від 26 лютого 2021 року. Результатами такого розслідування встановлено, що, дільничний офіцер поліції майор поліції ОСОБА_1 який обслуговує м. Помічну у порушення підпункту 2 пункту 2 розділу II, підпункту 5 пункту 2 розділу V Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції, затвердженої наказом МВС від 28.07.2017 № 650, (далі - Інструкція), не забезпечив виявлення причин та умов, що призводять до вчинення кримінальних та адміністративних правопорушень, відповідні заходи щодо їх усунення не вживав.

Недоліків в організації службового розслідування, а також дефектів у процедурі службового розслідування, які поставили б під сумнів достовірність встановлених ним обставин та законність висновків такого розслідування, судом під час вирішення спору не виявлено.

Ознак порушення прав та інтересів заявника у процедурі службового розслідування матеріали справи не містять.

Висновки службового розслідування грунтуються на таких обставинах.

Протягом 2020 - 2021 року на поліцейській дільниці, яку обслуговує ОСОБА_1 , зареєстровано 263 кримінальні правопорушення, з них найбільш зареєстровано за ст. 185 КК України - 134 та за ст. 125 КК України - 25.

У той же час ОСОБА_1 за 2020 рік, та протягом двох місяців 2021 року безпосередньо не розкрив жодного злочину.

21.01.2021 та 25.01.2021 до відділення поліції № 2 надійшли звернення від громадянина М. щодо пошкодження громадянином В. його автомобіля та погроз фізичною розправою (ЖЄО № 351 та 416). Організацію перевірку викладених фактів керівництвом відділенням поліції доручено дільничному офіцеру поліції ОСОБА_1 , ЯКИЙ перевірку звернень провів відповідно до положень Закону Україну «Про звернення громадян» та списав матеріали до справи. Своє рішення мотивув тим, що між вказаними громадянами тривалий час існують неприязні відносини.

Проте, під час ознайомлення із зазначеними матеріалами встановлено, що у ході конфлікту громадянин ОСОБА_3 розмахуючи ножем погрожував громадянину ОСОБА_4 фізичною розправою, а тому у даному випадку вбачаються ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 129 КК України.

01.03.2021 зазначений матеріал скасовано та 02.03.2021 відомості внесенні до ЄРДР за № 000015 та розпочато кримінальне провадження за ч. 1 ст. 129 КК України.

Таким чином, на переконання відповідача, ОСОБА_1 допустив порушення пункту 11 розділу 11 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 08 лютого 2019 року № 100, яким визначено, що поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України "Про звернення громадян" або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Також, при перевірці інших звернень громадян перевірка за якими проводилась ОСОБА_1 відповідно до положень Закону України «Про звернення громадян» виявлено ряд недоліків та порушень.

Під час розгляду матеріалів ЄО № 5563 від 17.11.2020 (за фактом пожежі житлового будинку), за наявності в акті про пожежу від 17.11.2020 інформації про ймовірний підпал громадянином ОСОБА_5 (жодних перевірочний дій не було проведено. особу не опитано, заходів на встановлення можливих свідків вчинення вказаного правопорушення не вжито, підтверджуючих матеріалів, що гр. ОСОБА_6 є власником підпаленого будинку, позивачем не здобуто).

01 березня 2021 року прийняте рішення з розгляду повідомлення за фактом пожежі скасоване, про що складено відповідний рапорт, який зареєстрований у відділенні поліції № 2 (смт Добрровеличківка) Новоукраїиського районного відділу поліції за № 954.

Крім того, у матеріалах ЄО № 1976 від 28.04.2020 (погроза фізичної розправи) особа, на яку вказала заявниця не опитана, будь яких перевірочних дій не проведено.

Так само, відповідач стверджує, що у в матеріалах ЄО № 1980 від 28.04.2020 (незаконний продаж самогону) належної перевірки не проведено, до органів місцевого самоврядування запитів щодо надання характеристики чи наявності підтверджуючих матеріалів не направлено, свідків не встановлено та особу, на яку вказав заявник, навіть не опитано.

Крім цього, у ході перевірки 5 повідомлень про факти смерті людини за місцем її проживання без ознак насильницької смерті або підозри на таку виявлено 2 факти (ЄО №№ 2576 та 3130) порушення п. 7 розділу IV Порядку взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України при встановлені факту смерті людини, затвердженого спільним наказом МВС, МОЗ. ГПУ від 29.09.2017 № 807/1193/279, що виразилось у підготовці та наданні на затвердження висновку керівництву підрозділу у термін понад встановлених 7 діб.

Додатково відповідач зазначає, що у порушення підпункту 6 пункту 4 та пункту 5 розділу IV Інструкції ОСОБА_1 інформацією щодо місць концентрації осіб, схильних до скоєння правопорушення не володів, план роботи з урахуванням пріоритетів громади у сфері публічної безпеки та порядку, оперативної обстановки на дільниці не складав.

Як результат станом на 24.02.2021 ОСОБА_1 (у 2021 році перебував у відпустці до 21.01.2021) протягом поточного року не виявлено та не складено жодного адміністративного протоколу. У попередньому році ОСОБА_1 складено лише 75 адміністративних протоколів, у середньому кожним працівником ДОП зазначеному відділення поліції складено 106 адміністративних протоколів.

Відповідач покликається також на те, що у порушення пунктів 1 та 3 розділу V Інструкції ОСОБА_1 не забезпечив відповідну організацію роботи з особами, які перебувають на превентивному обліку. За час перебування у займаній посаді (з грудня 2019 року) зазначеним дільничним не встановлено жодного адміністративного нагляду та не продовжено жодного терміну перебування під адміністративним наглядом.

При перевірці облікових справ на осіб, які перебувають на превентивному обліку виявлено факт порушення ОСОБА_1 п. 7 розділу V Інструкції щодо ведення таких справ.

Так, облікова справа піднаглядного ОСОБА_7 в підрозділі документального забезпечення не зареєстрована, до справи долучено лише постанову суду про встановлення адміністративного нагляду, інші матеріали щодо проведення превентивних заходів та відповідні відомості щодо способу життя піднаглядного відсутні.

Надати пояснення щодо причин допущених недоліків у межах службового розслідування позивач відмовився. Так само, не позивач не спростував факту виявлених порушень і у межах розгляду цієї адміністративної справи.

Враховуючи викладені обставини службового розслідування, які не спростовані позивачем, суд вважає, що відповідач обгрунтовано дійщов висновку про порушення ОСОБА_1 вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 08.02.2019 № 100, пункту 7 розділу IV Порядку взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України при встановлені факту смерті людини, затвердженого спільним наказом МВС, МОЗ, ГПУ від 29.09.2017 № 807/1193/279, підпункту 2 пункту 2 розділу II, підпункту 6 пункту 4, пункту 5 розділу IV, пунктів 1, 3 та 7 розділу V Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції, затвердженої наказом МВС від 28.07.2017 № 650, що виразилось у непрофесійному виконанні своїх службових обов`язків, недотриманні нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, неінформування керівництва підрозділу поліції про виявлення в матеріалах перевірки відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, незабезпечення проведення превентивних заходів, виявлення причин та умов, які сприяють учиненню кримінальних та адміністративних правопорушень на поліцейській дільниці.

Тому підсумково суд зазначає, що дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку обставини діяння поліцейського з`ясувала повно, оцінила належно, вчинені поліцейським діяння кваліфікувала правильно, зміст норм права витлумачила відповідно до їх дійсної суті, а відтак - забезпечила дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (засадничих гарантій притягнення особи до відповідальності не порушила).

Так, дисциплінарною комісією були взяті до уваги усі істотні та суттєві аспекти, котрі здатні вплинути на міру відповідальності особи.

Суд вважає, що встановлені у ході службового розслідування обставини у їх сукупності є достатніми для застосування до позивача адекватного та співмірного дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Як установлено судом, владний суб`єкт - ГУ НП у Кіровоградській області, видаючи наказ від 15 березня 2021 року №337 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність у спірних правовідносинах діяв на реалізацію відповідних суджень дисциплінарної комісії, що викладені у висновку службового розслідування.

При цьому порушень, недоліків або дефектів у реалізації цим суб?єктом владних повноважень управлінських функцій контролю за дисципліною у сфері поліцейської діяльності судом не виявлено, що обумовлює висновок суду про законність та обгрунтованість наказу ГУНП в Кіровоградській області від 15 березня 2021 року №337 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Стосовно позовних вимог ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування рішення (висновку) Атестаційної комісії ГУНП в Кіровоградській області №15 від 16 березня 2021 року, зазначеного в розділі IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії)» атестаційного листа, яким ОСОБА_1 визнано таким, що «займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність», Наказу ГУНП в Кіровоградській області від 31 березня 2021 №134 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за пунктом 5 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» через службову невідповідність, суд зазначає таке.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 57 Закону №580-VIII атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар`єри. Атестування поліцейських проводиться: 1) при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу; 2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність; 3) для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками. Рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами.

При цьому, згідно із пунктом пункт 12 розділу ХІ Наказу МВС України від 26 січня 2016 року №50, направленню на атестування підлягають, зокрема, поліцейські, які за результатами двох етапів підсумкової перевірки отримали оцінку з функціональної підготовки «незадовільно».

Наказом Міністерства внутрішніх справ України №1465 від 17 листопада 2015 року затверджено Інструкцію про порядок проведення атестування поліцейських. Наказ зареєстровано в Міністерстві юстиції України 18 листопада 2015 року (алі Інструкція № 1465).

Розділом ІV зазначеної Інструкції, який має назву «Порядок організації, підготовки, проведення атестування» передбачено, що організаційні заходи з підготовки та проведення атестування оголошуються наказами відповідних керівників і передбачають: 1) створення атестаційних комісій; 2) складання списків поліцейських, які підлягають атестуванню; 3) визначення дати, часу і місця проведення засідання комісії; 4) розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідних органів поліції оголошень про набір до атестаційної комісії; 5) доведення до поліцейських інформації про проведення атестування, у тому числі шляхом розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції інформації про час та місце проведення атестування. Атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники. Безпосередній керівник складає атестаційний лист на підлеглого за умови спільної служби в одному підрозділі з ним не менше 3 місяців. Якщо на час складання атестаційного листа керівник не має тримісячного строку спільної служби з поліцейським, який атестується, то такий лист складається заступником керівника або прямим керівником, який має строк спільної служби понад 3 місяці. Керівники, які складають атестаційний лист, зобов`язані: 1) ознайомитися з вимогами цієї Інструкції; 2) проаналізувати проходження служби, професійну та спеціальну підготовку, а також конкретні показники служби поліцейського; 3) вивчити матеріали (характеристики) на осіб, які відряджені до державних (міждержавних) органів, установ та організацій із залишенням на службі в поліції; 4) на підставі всебічного вивчення особистих, професійних та ділових якостей поліцейського, який атестується, заповнити атестаційний лист за формою, визначеною в додатку 1 до цієї Інструкції. В атестаційному листі зазначаються такі відомості про поліцейського, який атестується: 1) результати службової діяльності згідно з функціональними обов`язками; 2) дисциплінованість, принциповість у вирішенні службових питань, умінн

Прямі керівники зобов`язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з`ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії. З метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування. За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов`язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийняті рішення. Атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування. За рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять співбесіду з відповідною атестаційною комісією. Якщо поліцейський, який атестується, не з`явився на співбесіду з атестаційною комісією, то комісія приймає рішення без проведення співбесіди, про що робиться відповідний запис у протоколі засідання атестаційної комісії. Атестаційна комісія за підписом голови має право робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується. Поліцейські, які проходять атестування, за їхньою згодою проходять тестування на поліграфі. Засідання атестаційної комісії вважається правомочним за умови участі в її роботі не менше половини від її складу.

Атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність (пункт 15).

Відповідно до пункту 16 зазначеного розділу, атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії: 1) повноту виконання функціональних обов`язків (посадових інструкцій); 2) показники службової діяльності; 3) рівень теоретичних знань та професійних якостей; 4) оцінки з професійної і фізичної підготовки; 5) наявність заохочень; 6) наявність дисциплінарних стягнень; 7) результати тестування; 8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).

Атестаційна комісія проводить розгляд матеріалів за відсутності особи, щодо якої приймається рішення. Голосування проводиться за відсутності особи, щодо якої приймається рішення, і запрошених осіб. Рішення атестаційної комісії приймаються більшістю голосів присутніх на засіданні членів атестаційної комісії. У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос голови атестаційної комісії. Усі рішення атестаційної комісії оформлюються протоколом. У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, питання, що розглядалися, та прийняте рішення. У протоколі за результатами атестування серед іншого зазначається один із висновків, зазначених у пункті 15 цього розділу. Окрема думка члена атестаційної комісії викладається в письмовій формі і додається до протоколу, про що голова комісії повідомляє на засіданні. Протоколи засідань атестаційної комісії підписуються головою, секретарем, присутніми на її засіданні членами комісії. За результатами атестування висновки, зазначені в протоколі атестаційної комісії, заносяться до атестаційного листа, який підписується головою та секретарем комісії та в місячний строк направляється до керівника, якому надано право на призначення поліцейського на посаду та звільнення з посади або зі служби в поліції. Поліцейський, який атестувався, ознайомлюється з висновком атестування, зазначає дату та підпис. Якщо протягом 5 робочих днів поліцейський, який проходив атестування, не ознайомлюється без поважних причин, що підтверджується документально, з висновком атестування, його результати оприлюднюються на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції (пункти 17-25 розділу ІV).

Позивачем не наведено жодних процедурних порушень під час проведення атестування ОСОБА_1 . На переконання суду, зібрані у справі докази підтверджують, що атестування позивача проведено правомочним органом, на законних підставах, обґрунтовано та об`єктивно.

Покликання позивача на те, що його ніби-то двічі притягнуто до дисциплінарної відповідальності за один і той же проступок, оскільки в атестаційному листі йдеться про ті самі події, що й у наказі ГУНП в Кіровоградській області 15 березня 2021 року №337, суд вважає юридично помилковими, адже атестаційна комісія не притягувала позивача до дисциплінарної відповідальності, а приймала рішення про невідповідність ОСОБА_1 займаній посаді, враховуючи, зокрема, факт притягнення його до дисциплінарної відповідальності вказаним наказом.

Суд зважає на те, що членами атестаційної комісії №15 одноголосно прийнято рішення про невідповідність позивача займаній посаді.

Як свідчить зміст протоколу ОП № 67 від 16 березня 2021 року, під час проведення співбесіди позивачу також ставились питання, які стосувалися службової підготовки, професійного навчання позивача, професійної діяльності поліцейського. Майже на всі поставленні позивачеві запитання, що стосуються його службової та професійної діяльності, він не надав відповіді.

Атестаційний лист позивача відповідає вищенаведеним вимогам Інструкції №1465. Зокрема в ньому зазначено, що за час служби в Національній поліції України та в займаній посаді ОСОБА_1 зарекомендував себе негативно. Свої функціональні обов`язки виконує на досить низькому рівні, рівень професійної підготовленості перебуває на дуже низькому рівні. В роботі відсутня ініціатива та належних висновків по наголошеним недолікам не робить.

Вказано, що до виконання службових обов`язків позивач ставиться недобросовісно, за час служби поліції тричі притягувався до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання службових обов`язків.

Наголошено, що відповідно до вимог наказів МВС від 26.01.2016 № 50 та ГУНП в Кіровоградській області від 25.08.2020 № 470 та від 14.12.2020 № 701, поліцейські підрозділів поліції області складали підсумкову перевірку з визначення рівня службової підготовленості, яку було проведено в два етапи.

29.09.2020 на першому етапі складання заліків зі службової підготовки дільничний офіцер поліції сектору превенції відділення поліції № 2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, ОСОБА_1 отримав оцінку «незадовільно» з функціональної підготовки.

18.12.2020 під час складання заліків зі службової підготовки поліцейськими на другому етапі, ОСОБА_1 отримав оцінку «незадовільно» з функціональної підготовки.

В період з 01.02.2021 по 05.02.2021 ОСОБА_1 був направлений на навчально-перевірочні збори до тренінгового центру ГУНП, за результатом проходження яких отримав оцінку «незадовільно», що, на переконання відповідачів, вказує на категоричне небажання чи неспроможність підвищувати свій професійний рівень.

У зв`язку з незадовільним рівнем знань ОСОБА_1 виставлено картку застереження, однак позивач не вжив належних заходів щодо складання заліків. Окрім того ОСОБА_1 неодноразово направлявся на проходження перевірочних зборів до тренінгового центру ГУНП у 2019 та 2020 роках та отримав оцінку «незадовільно».

Враховано, що ОСОБА_1 направлявся для проходження атестування з вище зазначених підстав у 2019, 2020 році та за результатами атестування отримував висновки атестаційної комісії ГУНП в Кіровоградській області - «займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність».

За таких умов, на підставі всебічної оцінки зібраних матеріалів, з врахуванням даних про неналежне виконання позивачем функціональних обов`язків, ставлення до службових завдань, а також з огляду на низький рівень теоретичних професійних знань (продемонстрований також під час співбесіди) та негативну характеристику професійних та особистісних якостей, атестаційна комісія дійшла висновку про те, що позивач підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність. Також атестаційна комісія, на переконання суду, підставно узяла до уваги відсутність заохочень та наявність непогашених дисциплінарних стягнень.

Зазначене вище свідчить про те, що атестаційна комісія під час проведення атестування позивача діяла в межах повноважень, визначених Інструкцією №1465 та на підставі якої з дотриманням визначеного порядку прийняла повне та обґрунтоване рішення про невідповідність позивача займаній посаді.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється через службову невідповідність.

На підставі наведеної норми, з огляду на те, що атестаційною комісією підтверджена невідповідність позивача займаній посаді, Наказом ГУНП в Кіровоградській області від 31 березня 2021 року №134 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 5 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» через службову невідповідність.

За наведених обставин суд дійшов до висновку, що при виданні оскаржуваного наказу по особовому складу від 31 березня 2021 року №134 о/с Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області діяло на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені діючим законодавством, а тому відсутні підстав для його скасування.

Принагідно суд зауважує, що факти особистої неприязні до позивача заступника начальника ВП №2 Мнихи А.О., якими позивач обгрунтовує свої позовні вимоги, не знайшли свого підтвердження у ході судового розгляду справи. Більше того, вказана особа не приймала жодного із оскаржених позивачем рішень, що могло б позначитися на їх обгрунтованості та законності.

Враховуючи те, що вимоги позивача щодо поновлення його на посаді та стягнення за на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу, є похідними від вимоги про визнання протиправним та скасування наказу від 31 березня 2021 року №134 о/с, тому суд вважає, що у задоволенні таких вимог також слід відмовити.

Підсумовуючи, суд констатує, що у ході розгляду справи відповідачами подано достатній обсяг доказів відповідності закону оскаржених позивачем рішень, а обсяг використаних доказів та обрані мотиви не дозволяють визнати юридично неправильними та фактично необґрунтованими ті підстави, які покладені адміністративним органом в їх основу.

Судові витрати, які підлягали б розподілу на підставі статті 139 КАС України, у зв?язку із відмовою у задоволенні позовних вимог, у справі відсутні.

Керуючись статтями 8, 19, 124, 129 Конституції України, статтями 6-9, статтями 241-243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (; адреса: вул. В.Чміленка,41, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006); Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Кіровоградської області (; адреса: вул. В.Чміленка,41, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006) про визнання протиправними та скасування наказів, рішення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовити повністю.

Копію рішення надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтями 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржене у 30-денний строк з дня його складення до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, а у разі початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.В. КРАВЧУК