Справа № 300/339/19
Суддя: Біньковська Н.В.
Дата ухвалення: 2023-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"29" березня 2023 р. справа № 300/339/19
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі:
судді Біньковської Н.В.
за участю: секретаря судового засідання Космірак Н.М.,
представника позивача Атаманюка Б.Р.,
представника відповідача Неште А.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Державної інспекції архітектури та містобудування України до ОСОБА_1 про зобов`язання до вчинення дій, -
ВСТАНОВИВ:
Державна архітектурно-будівельна інспекція України в особі структурного підрозділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області звернулася до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 про знесення житлового будинку, будівництво якого здійснюється з відхиленням від виданого будівельного паспорта по АДРЕСА_1 .
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду замінено Державну архітектурно-будівельну інспекцію України її правонаступником Державною інспекцією архітектури та містобудування України.
Ухвалою суду в задоволенні клопотання Державної інспекції архітектури та містобудування України від 31.03.2023 про призначення судової будівельно-технічної експертизи відмовлено.
На обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що в ході проведення Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області позапланової перевірки встановлено факт недотримання відповідачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1 , а саме будівництво здійснюється з відхиленням від схеми забудови земельної ділянки, визначеної у будівельному паспорті від 03.02.2015 за реєстраційним №16/26.01.2015. Стверджує, що під час здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що будівництво ведеться з відхиленням від схеми забудови земельної ділянки, визначеної у будівельному паспорті, зокрема, змінено конфігурацію будівлі, чим забудовником порушено п.1 ч.1 ст.25 Закону України «Про основи містобудування». За результатами перевірки 21.09.2018 складено: акт, протокол про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано усунути виявлене правопорушення до 21.10.2018. Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області здійснено вихід на об`єкт з метою проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності в частині виконання вимог припису від 21.09.2018, проте вимоги припису від 21.09.2018 виконані не були. Також постановою по справі про адміністративне порушення відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено штраф. 28.12.2018 прийнято рішення та наказ про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта №46. Просить позов задовольнити.
Також, позивач надав суду додаткові письмові пояснення, в яких зазначає, що рішення, які стали підставою для звернення до суду, прийняті відповідними посадовими особами на основі аналізу документів та суб`єктивного прийняття. Ці рішення ґрунтуються на основі внутрішнього переконання посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю, які не перебувають у трудових відносинах з Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, тому остання не в змозі надати детальних пояснень відносно дій та управлінських рішень, які нею не приймались. Будівництво житлового будинку ведеться ОСОБА_1 із відхиленням від схеми забудови земельної ділянки, визначеної у будівельному паспорті від 03.02.2015 №16/26.01.2015 (змінено конфігурацію будівлі), тобто з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Будівельний паспорт від 03.02.2015 за реєстраційним номером №16/26.01.015 видано на будівництво житлового будинку, зокрема, у схемі забудови земельної ділянки наявні умовні позначення, у тому числі місце розташування запланованих об`єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під`їзди до будівель і споруд. Звертає увагу, що в судовому засіданні представник відповідача погодилася з тим фактом, що зміна конфігурації будівлі була здійснена шляхом збільшення розмірів об`єкта будівництва та на схемі забудови земельної ділянки показала, що добудова здійснена у сторону вулиці Тиха, де на схемі була передбачена відстань 6,1 метр (а.с.160, т.2).
Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав з підстав, наведених у позовній заяві та письмовому поясненні. Просить позов задовольнити.
Представник відповідача в судовому засіданні стосовно задоволення позову заперечила. Просить в задоволенні позову відмовити.
Суд, розглянувши матеріали адміністративної справи, дослідивши в сукупності письмові докази, встановив наступне.
На підставі наказу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про проведення позапланового заходу від 30.08.2018 №805-П/1009/1.5/2018 (а.с.16, т.1), направлення на проведення позапланового заходу від 30.08.2018 №805/1009/m.7/2018 (а.с.17, т.1) головним інспектором будівельного нагляду проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті ведення будівельних робіт з будівництва житлового комплексу на дорозі загального користування по АДРЕСА_1 .
За результатами проведеної перевірки складено акт №805/1009/m7/2018 від 21.09.2018 в якому зазначено про виявлення порушення ОСОБА_1 п.1 ч.1 ст.25 Закону України «Про основи містобудування», а саме будівництво ведеться з відхиленням від схеми забудови земельної ділянки будівельного паспорта, зокрема, змінено конфігурацію будівлі (а.с.18, т.1).
За наслідками встановленого порушення головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області складено протокол про адміністративне правопорушення від 21.09.2018 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.09.2018, яким зобов`язано ОСОБА_1 усунути виявлене порушення до 21.10.2018 та про виконання припису повідомити Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області (а.с.29, 27 т.1).
27.09.2018 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області прийнято постанову №167/1009/m6/2018 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн. (а.с.30, т.1).
На підставі наказу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про проведення позапланового заходу від 19.11.2018 №1105-П/1009/1.5/2018 (а.с.31, т.1), направлення на проведення позапланового заходу від 19.11.2018 №1105/1009/m.7/2018 (а.с.32, т.1) головним інспектором будівельного нагляду проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, на об`єкті будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1 .
За результатами проведеної перевірки складено акт №1105/1009/m.7/2018 від 03.12.2018 в якому зазначено про виявлення порушення ОСОБА_1 абзацу 4 пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №533, а саме невиконання вимог припису від 21.09.2018 щодо приведення будівництва у відповідність до схеми забудови земельної ділянки (а.с.33, т.1).
03.12.2018 головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області складено протокол про адміністративне правопорушення (а.с.39, т.1).
13.12.2018 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №214/1009/m6/2018, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100,00 грн. (а.с.41, т.1).
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає наступне.
За змістом статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (надалі також Закон №3038-VI, в редакції, чинній на час спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.
На виконання вимог статті 41 Закону №3038-VI Кабінет Міністрів України 23.05.2011 прийняв постанову №553, якою затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі також - Порядок №553, в редакції, на час спірних правовідносин).
Відповідно до абзацу 3 пункту 14 Порядку №553 суб`єкт містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Статтею 38 Закону №3038-VI визначено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.
У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.
Згідно із частиною 1 статті 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану (ч.7 ст. 376 Цивільного кодексу України).
Отже, у разі надходження звернення щодо порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, орган державного архітектурно-будівельного контролю має право провести позапланову перевірку такого суб`єкта, за результатами якої у разі виявлення відповідних порушень, в тому числі самочинного будівництва, скласти, зокрема, припис щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, який є обов`язковим до виконання суб`єктом містобудування. При цьому, об`єкт будівництва є самочинним у випадках наявності однієї з таких умов: збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети; збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи; збудований або будується без належно затвердженого проекту; збудований або будується з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Якщо самочинне будівництво здійснене з істотним відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, чи здійснене з істотним порушенням будівельних норм і правил, вирішується питання щодо проведення відповідної перебудови.
Якщо ж проведення відповідної перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню.
Можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки. Зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову можливе лише у разі: (1) істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, (2) істотного порушення будівельних норм і правил. Під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема, недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність. Для прийняття судом рішення про знесення самочинного будівництва необхідна наявність неможливості перебудови об`єкту або відмови особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови. Знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.
Як встановлено судом, 21.09.2018 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області проведено позапланову перевірку ведення будівельних робіт з будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1 , замовник ОСОБА_1 , в ході якої встановлено, що будівництво ведеться з відхиленням від схеми забудови земельної ділянки будівельного паспорта, зокрема, змінено конфігурацію будівлі.
Таким чином, перевіркою встановлено факт здійснення ОСОБА_1 будівництва житлового будинку з відхиленням від проекту.
За змістом наведених вище правових норм, у випадку відхилення від проекту перебудова житлового будинку, а у разі неможливості проведення перебудови або відмови суб`єкта містобудування провести таку перебудову знесення самочинного будівництва, здійснюється якщо таке відхилення є істотним та суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб.
Разом з цим, ні в акті перевірки №805/1009/m7/2018 від 21.09.2018, ні в протоколі про адміністративне правопорушення від 21.09.2018, ні в приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.09.2018, ні в постанові №167/1009/m6/2018 по справі про адміністративне правопорушення від 27.09.2018, ні в акті перевірки №1105/1009/m.7/2018 від 03.12.2018 та протоколі від 03.12.2018, ні в позовній заяві, не розкрито суть вчиненого ОСОБА_1 порушення. Тобто, не наведено як саме змінено конфігурацію будинку в порівняні із запроектованою, розміри таких змін, дотримання відповідних відстаней, вплив зміни конфігурації будівлі на права інших осіб чи суспільні інтереси.
В судовому засіданні представник позивача також не зміг розкрити змісту обговорюваного порушення.
Представник відповідача зазначила, що позивачу не відомо з яких міркувань і причин позивач встановив порушення ОСОБА_1 п.1 ч.1 ст.25 Закону України «Про основи містобудування». В акті перевірки і в приписі від 21.09.2018 не деталізовано які саме порушення виявлені та не вказано як їх усунути. ОСОБА_1 за межами конфігурації схеми будівництва здійснено прибудову до будинку гаража в напрямку АДРЕСА_1 , однак така прибудова не є самочинним будівництвом бо здійснена позивачем на власній земельній ділянці, в межах власної земельної ділянки, за наявності будівельного паспорта, не суперечить суспільним інтересам та не порушує права інших осіб. За наслідками перевірки позивачу не було запропоновано здійснити відповідну перебудову, в той же час позивач ставить питання про знесення цілого будинку.
Суд звертає увагу, що у випадку відхилення від проекту підставою для перебудови будівлі, а в разі неможливості її перебудови - знесення будівлі, є не просто істотне відхилення від проекту, а таке відхилення, яке суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб.
Спірний об`єкт нерухомості був збудований після повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 14.02.2015, що підтверджує отримання належного дозволу (а.с.51).
Якщо навіть вважати, що встановлене в ході перевірки порушення полягало в здійсненні позивачем прибудови, то, як стверджує позивач і підтверджує фотофіксацією будівлі (а.с.191 т.1), така прибудова здійснена в межах належної ОСОБА_1 земельної ділянки на достатній відстані від дороги вулиці Тиха.
Позивачем не доведено завдання таким будівництвом шкоди суспільним інтересам та правам третіх осіб.
Натомість, відповідно до листа Спаської сільської ради Коломийського району Івано-Франківської області від 24.04.2019 №120/2-18/07 до Спаської сільської ради не надходило і не зареєстровано жодного звернення громадян щодо порушення прав інших громадян відносно будівництва житлового будинку ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 та не зареєстровано звернення жителів с.Спас на даній вулиці, щодо порушення їхніх прав спричинених будівництвом житлового будинку ОСОБА_1 чи у створенні перешкод щодо проходу або проїзду дорогою загального користування по АДРЕСА_1 . Також повідомлено, що будівництво житлового будинку на власній земельній ділянці ОСОБА_1 не суперечить суспільним інтересам територіальної громади с.Спас та не порушує прав інших осіб (а.с. 97).
Оскільки в документах, складених в ході та за наслідками перевірки ведення будівельних робіт з будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1 не вказано суттєвих деталей виявленого порушення і в матеріалах справи відсутні будь-які інші докази, які б розкривали їх зміст, у суду відсутня можливість встановити істотність вчинених ОСОБА_1 порушень при вказаному будівництві. На переконання суду, в спірному випадку встановлення наявності чи відсутності істотного порушення, яке б суперечило суспільним інтересам чи правам інших осіб, можливе тільки шляхом проведення повторної перевірки.
Доводи позивача про те, що будівництво житлового будинку ведеться ОСОБА_1 з істотним порушенням будівельних норм і правил, оскільки не дотримано відступу 6 метрів до червоних ліній - дороги вул.Тиха, не можуть бути належними і допустимими доказами наявності підстав для знесення наведеного вище житлового будинку, оскільки такі доводи грунтуються на показаннях позивача, в акті перевірки і в приписі не вказано виявлення істотних порушень будівельних норм і правил, а вказано про виявлення зміни конфігурації будівлі, тобто істотного відхилення від проекту. Крім того, позивачем не надано суду доказів, що вул.Тиха в с.Спас є магістральною вулицею чи житловою вулицею, а опис магістральних і житлових вулиць, наведений в пунктах 7.26, 7.27 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», чинних на час розроблення будівельного паспорта на забудову земельної ділянки в АДРЕСА_1 від 03.02.2015 та пункті 5.1.1 ДБН В.2.3-5:18 «Вулиці і дороги населених пунктів», чинних на час спірних правовідносин, не відповідає виду вулиці на наявній в матеріалах справі фотофіксації будівлі. Також, позивачем не надано суду доказів про те, що відстань від прибудови до червоної лінії вул.Тиха є меншою, ніж 3 метри.
З`ясовуючи необхідність зобов`язання відповідача знести будівлю, будівництво якої ведеться з відхиленням від будівельного паспорта, чи здійснити перебудову, суд не знайшов причин для такого зобов`язання. На переконання суду, застосування до позивача зобов`язання щодо знесення житлового будинку, будівництво якого здійснюється з відхиленням від виданого будівельного паспорта, є передчасним та не співмірним заходом, адже позивачем не доведено наявності істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, чи істотного порушення будівельних норм і правил.
Згідно із статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В спірному випадку позивач, який є суб`єктом владних повноважень, не довів правомірності позовних вимог до позивача, а тому в задоволені позову слід відмовити.
Також суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч.2 ст.9 КАС України).
Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно вимог частини 4 статті 79 КАС України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.
Статтею 80 КАС України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено, поряд з іншим, заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
Згідно із частиною 4 статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Відповідно до частини 5 статті 77 КАС України якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, то суд вирішує справу на підставі наявних доказів.
Отже, кожна сторона повинна довести суду ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. У разі неможливості надати суду відповідний доказ, сторона повинна зазначити причини, з яких він не може бути поданий та надати суду докази, які підтверджують, що ця сторона здійснила усі залежні від неї дії, спрямовані на отримання відповідного доказу і в неї відсутня можливість самостійно його отримати.
Принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі з обов`язком суб`єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій, бездіяльності чи рішень є визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах.
Наявність принципу офіційного з`ясування всіх обставин у справі обумовлена тим, що в учасників публічно-правових відносин, зазвичай, нерівні можливості, оскільки особі протистоїть суб`єкт владних повноважень. Активна роль суду дає можливість врівноважити можливості людей, які необізнані у тонкощах юриспруденції, і суб`єкта владних повноважень, а також сприяє тому, щоб порушені владою права були захищені.
Принцип офіційності, зокрема, виявляється у тому, що суд визначає обставини, які необхідно встановити для вирішення спору; з`ясовує якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо цих обставин; а у разі необхідності суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, доповнити чи пояснити певні обставини, надати суду додаткові докази, а якщо певний доказ необхідний з метою захисту прав, свобод чи інтересів осіб, витребувати такий доказ з власної ініціативи.
Таким чином, відповідно до завдань та принципів адміністративного судочинства, у спірних правовідносинах саме позивач, який є суб`єктом владних повноважень, повинен доводити в суді обставини, що стали підставою для звернення із цим позовом до суду, та правомірність своїх дій.
Однак, позивач не виконав покладений на нього обов`язок, не надав достатніх та допустимих доказів в підтвердження обґрунтованості своїх позовних вимог, в тому числі й на вимогу суду. При цьому позивач не навів доводів наявності таких доказів та вжиття ним всіх залежних від нього дій, спрямованих на їх отримання.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
В задоволенні позову відмовити.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасники справи:

позивач Державна інспекція архітектури та містобудування України (, бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133),

відповідач ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ).

Суддя /підпис/ Біньковська Н.В.

Рішення складене в повному обсязі 05.04.2023.