Справа № 240/22620/22
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2023-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 квітня 2023 року м. Житомир справа № 240/22620/22

категорія 112010201

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання бездіяльність протиправною, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невиплати пенсії за грудень 2019 - березень 2020 та зобов"язати нарахувати та виплатити пенсію за грудень 2019 - березень 2020 року.

Ухвалою від 19.12.2022 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання бездіяльність протиправною, зобов`язання вчинити дії повернуто позивачу.

Підставою для залишення позовної заяви без руху ухвалою від 19.12.2022 було те, що причини, викладені у заяві про поновлення пропущеного строку звернення з позовом є неповажними, тому позивачу необхідно було подати іншу заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення строку.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 14.03.2023 скасовано ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 19.12.2022 про повернення позовної заяви, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Підставою для скасування ухвали про повернення позовної заяви стало виключно те, що копія ухвали про залишення позовної заяви без руху не вважається врученою позивачу належним чином, відтак повернення позовної заяви є передчасним.

Вирішуючи питання щодо можливості продовження розгляду та відкриття провадження у справі, зазначаю наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб`єктом владних повноважень.

Позовна заява з додатками разом з ухвалою про повернення позовної заяви була повернута позивачу.

Відтак, оригінал позовної заяви з додатками та примірник для відповідача у матеріалах справи відсутні, що позбавляє можливості вирішити питання про відкриття провадження у справі та, відповідно, продовження розгляду.

Крім того, щодо строків звернення з позовом.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За загальним правилом для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Позивач просить нарахувати та виплатити пенсію за грудень 2019 - березень 2020. Разом з тим, з позовом звернулася 22.09.2022, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення.

Разом з позовом позивач подав заяву про поновлення строку звернення. У заяві зазначає, що невиплата пенсії це триваюче правопорушення. Позовна давність як і відлік останньої здійснюється відносно правопорушення є закінченим, але тоді, коли правопорушення триває, державний орган вчиняє протиправну бездіяльність. Посилається на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 19.06.2018 у справі №646/6250/17, Великої Палати Верхового Суду у справі 510/1286/16-а. Вказує також, що пенсійне законодавство не обмежує нарахування та виплату пенсії будь-якими строками давності.

Вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску строку звернення, зазначаю наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, перебіг строку для звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Суд вважає безпідставними посилання позивача на постанову Верховного Суду від 19.06.2018 у справі № 646/6250/17 про не обмеження будь-яким строком позовних вимог пов`язаних з виплатами сум пенсії за минулий час, оскільки Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а дійшла висновку, що норми, зокрема статті 87 Закону № 1788-XI (щодо не обмеження будь-яким строком невиплаченої пенсіонерові суми пенсії), підлягають застосуванню у справах за позовами про оскарження бездіяльності, дій та/або рішень суб`єкта владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку пенсійних виплат виключно за наявності таких умов: 1) ці суми мають бути нараховані пенсійним органом; 2) ці суми мають бути не виплаченими саме з вини держави в особі пенсійного органу. Таким чином, строк давності не застосовується лише до вимог щодо нарахованих пенсій, в спірних же правовідносинах суми пенсії не були нараховані пенсійним органом.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних спорів Касаційного адміністративного суду у постанові від 31.03.2021 по справі №240/12017/19, зазначив, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Суд звертає увагу, що Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у постанові від 31.03.2021 по справі № 240/12017/19 відступила від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі № 816/197/18, від 20.10.2020 у справі № 640/14865/16-а, від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах.

У постанові від 31.03.2021 по справі № 240/12017/19 суд Касаційної інстанції дійшов такого висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів;

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Отже, суд наголошує, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Позивач зазначає у позові, що з 2017 року є внутрішньо-переміщеною особою та стала на облік до ГУ ПФУ в Житомирській області.

Відтак, не отримавши пенсію за грудень 2019, позивачу вже на той час було відомо про порушення його прав .

Суд не бере до уваги доводи позивача щодо того, невиплата їй пенсії є триваючим правопорушенням, оскільки пенсія їй не виплачена сумарно лише за три місяці з грудня 2019 по березень 2020, які є предметом спору. З березня 2020 їй пенсія відповідачем нараховується та виплачується, тому з вказаного часу триваюче правопорушення припинилося.

Позивач не надав суду доказів звернення у встановлений строк ні до відповідача ні до суду для вжиття заходів щодо захисту порушеного права.

Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від неї самої, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена її власною пасивною поведінкою.

Крім того, отримання позивачем листа відповідача від 02.08.2022 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в цьому випадку.

Більш того, до позову позивачем долучено також лист відповідача від 22.03.2021, в якому позивачу повідомлено, що з метою уточнення інформації про дату припинення виплати пенсії за попереднім місцем проживання направлено запит.

Тобто, навіть якщо рахувати строк звернення з моменту отримання вказаного листа відповідача, вже у березні 2021 з отримання такої відповіді позивачу було відомо про невиплату пенсії.

Крім того, повертаючи для продовження розгляду позовну заяву ОСОБА_1 , Сьомий апеляційний адміністративний суд у постанові зазначив, що відхиляє доводи позивача про те, що початок перебігу строку звернення до адміністративного суду слід пов"язувати з датою отримання листа відповіді від органу Пенсійного фонду, оскільки пенсія є щомісячним платежем, а тому, у будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує.

Отже, доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено.

Відтак, причини на які послався позивач мотивуючи клопотання про поновлення строку звернення до суду не є поважними та не можуть бути підставою для задоволення клопотання.

Частинами 1 та 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вищевикладеного позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- позовної заяви з додатками, які було повернуто судом позивачу на виконання вимог ухвали Житомирського окружного адміністративного суду про повернення позовної заяви та примірник для відповідача.

-іншої заяви про поновлення пропущеного строку звернення з позовом з обгрунтуванням поважності причин такого пропуску та наданням відповідних доказів.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Капинос