Справа № 320/8526/23
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2023-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 квітня 2023 року № 320/8526/23

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Лиска І.Г., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, у якому просить суд:

- визнати протиправною відмову ГУ ПФУ у Київській області у проведенні ОСОБА_1 перерахунку та виплати розміру раніше призначеної пенсії на підставі довідки про розмір грошового забезпечення від 08 лютого 2022 року №22/6-7388, виготовленої Міністерством внутрішніх справ України та доплати в повному розмірі до пенсії згідно постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб";

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області провести перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2022 року №22/6-7388, з 01 грудня 2019 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області перерахувати та виплатити з 01 липня 2021 року ОСОБА_1 щомісячну доплату у розмірі 2000 грн, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб" з урахуванням раніше виплачених сум.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.04.2023 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

11 квітня 2023 року від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді ОСОБА_2 та передачі справи на розгляд іншому судді.

В обґрунтування заявленого відводу вказує, що суддя ОСОБА_2 брав участь у розгляді справи №320/4356/22 за його позовом про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії. При розгляді справи №320/4356/22 за правилами спрощеного позовного провадження суддя ОСОБА_2 грубо порушив норми КАС України щодо термінів розгляду справи, що виразилося у безпідставному затягуванні розгляду даної справи незначної складності, зволіканням з виготовленням вмотивованого судового рішення, чим порушив його конституційні права. У зв`язку з чим, останнім подано скаргу до Вищої ради правосуддя щодо притягнення судді ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності. Таким чином участі судді ОСОБА_2 у розгляді справи №320/8526/23 викликає сумнів щодо об`єктивності та неупередженості, а тому суддя ОСОБА_2 не може брати участь при розгляді даної справи.

Вирішуючи заяву про відвід, суд виходить з наступного.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ст. 36 та 37 КАС України.

Водночас, особливості вирішення заявленого відводу та самовідводу ст. 40 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого ст. 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу (ч. 2 ст. 36 КАС України).

Частиною 1 ст. 40 КАС України передбачено, що питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід (ч. 4 ст. 40 КАС України).

Аналіз поданої заяви про відвід судді свідчить про те, що передумовою для виникнення у позивача сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді слугувало те, що суддею ОСОБА_2, розглядаючи справу №320/4356/22 за позовом позивача, грубо порушив норми КАС України щодо термінів розгляду справи, що виразилося у безпідставному затягуванні розгляду даної справи незначної складності, зволіканням з виготовленням вмотивованого судового рішення, чим порушив його конституційні права. У зв`язку з чим, останнім подано скаргу до Вищої ради правосуддя щодо притягнення судді ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності.

Водночас, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4 ст. 36 КАС України).

Таким чином, заява позивача про відвід судді є необґрунтованою.

Окрім наведеного, Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності (див., серед іншого, рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) рішення «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), у контексті об`єктивного критерію у цій справі окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (див. вищевказане рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland) та рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії» (Ferrantelli and Santangelo v. Italy).

Отже, при наданні оцінки об`єктивності судді під час здійснення правосуддя необхідно розрізняти два критерії: 1) об`єктивна безсторонність, яка полягає у встановленні фактів, які можуть ставити під сумнів незалежність судді; 2) суб`єктивна безсторонність, яка полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи.

При цьому, особиста безсторонність судді презюмується поки не надано доказів протилежного (згадане вище рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v.Switzerland).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" зазначено, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду". Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Відтак, не може бути підставою для відводу заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджена жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 10.05.2018 в адміністративній справі №800/592/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 73903174).

Натомість, заявляючи відвід судді, позивач не надав доказів на підтвердження обставин, які б об`єктивно викликали обґрунтовані сумніви в неупередженості судді. Наведені позивачем обставини не свідчать про наявність підстав для відводу, передбачених у п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України, а сам відвід пов`язується виключно з суб`єктивним сприйняттям позивачем ухвалених судових рішень та дій судді під час прийняття до провадження позовної заяви.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Відтак, з урахуванням приписів ч. 4 ст. 40 КАС України розгляд заяви про відвід слід здійснити суддею, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, який визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 КАС України.

Керуючись ст. 36, 37, 39, 40, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

Визнати необґрунтованою заяву ОСОБА_1 від 11.04.2023 про відвід суді ОСОБА_2 ..

Матеріали адміністративної справи №320/8526/23 передати до відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду для вирішення питання про відвід у відповідності до вимог частини 1 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали суду можуть бути наведені в апеляційній скарзі на судове рішення суду першої інстанції.

Суддя Лиска І.Г.