Справа № 380/245/23
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2023-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/245/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 квітня 2023 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого-судді Карп`як О.О., розглянув у письмовому провадженні справу питання щодо залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі № 380/245/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного Управління Пенсійного фонду України у Львівській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії ,-

В С Т А Н О В И В:

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 до Головного Управління Пенсійного фонду України у Львівській області в якому просить суд:

визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області щодо відмови ОСОБА_1 у зарахуванні до трудового стажу роки праці в АТ «Агентсво Венчур» і дочірній фірмі АТ «Венчур Резерв», а саме з 1987 року по листопад 1991 року та період роботи в ІП «DEMIAR- АT», а саме з 27.01.2003 року по 02.02.2014 року;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області повністю зарухувати ОСОБА_1 до стажу роботи роки праці в АТ «Агентсво Венчур» і дочірній фірмі АТ «Венчур Резерв», а саме з 1987 року по листопад 1991 року та період роботи в ІП «DEMIAR- АT», а саме з 27.01.2003 року по 02.02.2014 року.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Карп`як О.О.

Ухвалою судді від 24 лютого 2023 року відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників сторін та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали подати відзив на позовну заяву.

04.01.2023 року позивачем на адресу суду подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду. Дана заява обґрунтована тим, що строк подання позовної заяви пропущено, у зв`язку із запровадженням в Україні військового стану. Позивач вказує, що деякий період часу, а саме з 24.04.2022 року по 31.08.2022 року проживав не за своїм місцем реєстрації та відповідно не вчасно отримував поштову кореспонденцію, а саме відповіді на свої звернення до Головного управління ПФУ у Львівській області, а також не маючи юридичної освіти та не знаючи особливостей пенсійного законодавства, позивачу не було відомо про строки звернення.

03.04.2023 року на адресу суду представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду. Дане клопотання обґрунтоване тим, що пенсію позивачу призначено з 15.02.2021 року за віком відповідно до ст. 26 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». 18.04.2022 року позивач звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про зарахування страхового стажу та перегляд пенсії за віком.

На звернення позивача, Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області від 17.05.2022 року, листом надано відповідь № 6108-4926/3-52/8-1300/22 щодо пенсійного забезпечення.

Зокрема у листі позивача було повідомлено, про те, що роз`яснення стосовно зарахування стажу та заробітної плати за період роботи в Російській Федерації та Республіці Туркменістан було надано листом Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області від 22.12.2021 року № 19183-18414/3-52/8-1300/21.

Судом встановлено, що провадження у справі було відкрито по позовній заяві, яка не відповідає вимогам ст.160, 171 КАС України.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

За загальним правилом для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк (частина 2 стаття 122 КАС України).

Відповідно до частини 2 статті 122 КАС України, перебіг строку для звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися", що містяться в частині 2 статті 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Так, позивач оскаржує дії Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області щодо відмови ОСОБА_1 у зарахуванні до трудового стажу роки праці в АТ «Агентсво Венчур» і дочірній фірмі АТ «Венчур Резерв», а саме з 1987 року по листопад 1991 року та період роботи в ІП «DEMIAR- АT», а саме з 27.01.2003 року по 02.02.2014 року.

У поданій заяві про поновлення строку звернення до суду позивач зокрема зазначає, що 17.05.2022 року листом Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області № 6108-4926/3-52/8-1300/22, надано відповідь № 6108-4926/3-52/8-1300/22 у відповідності до Закону України від 02.10.1996 року № 393/96- ВР «Про звернення громадян».

У зв`язку із запровадженням в Україні військового стану, позивач деякий період часу, а саме з 24.04.2022 року по 31.08.2022 року проживав не за своїм місцем реєстрації та відповідно не вчасно отримував поштову кореспонденцію, а саме відповіді на свої звернення до Головного управління ПФУ у Львівській області.

Суд зазначає, що Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022, який діє на теперішній час.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили вчасно звернутися до суду з даним позовом протягом установленого законом строку.

Аналогічні висновки містить постанова Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 по справі № 990/115/22.

Судом встановлено, що позивач уже звертався до ГУ ПФУ у Львівській області із заявами щодо зарахування його страхового стажу та заробітної плати за період роботи , за наслідками яких ГУ ПФУ у Львівській області листом від 22.12.2021 року № 19183-18414/3-52/8-1300/21 було надано роз`яснення, про що зазначено зокрема у листі від 17.05.2022 року № 6108-4926/3-52/8-1300/22.

Суд зауважує, що дані правовідносини, які виникли між сторонами відбулися ще до дії воєнного стану.

При цьому, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Крім того, Верховний Суд у своїх рішеннях, зокрема від 08.08.2019 у справі №127/13736/16-а, адміністративне провадження №К/9901/42788/18 зазначив, що "незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Посилання позивача на необізнаність в законодавстві, не є тими непереборними обставинами, які заважали позивачу вчасно звернутися до суду з даним позовом, враховуючи, що ці обставини (необізнаність в законодавстві) не стали перешкодою для звернення до суду цим позовом з порушенням строку.

У заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду позивач зазначає, що він з 24.04.2022 року по 31.08.2022 року проживав не за своїм місцем реєстрації та відповідно не вчасно отримував поштову кореспонденцію.

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Введення воєнного стану, безумовно, є поважною причиною пропуску процесуального строку, оскільки впливає на життєдіяльність в державі в цілому. Але між пропуском процесуального строку і введенням воєнного стану повинен бути безпосередній, прямий, причинний зв`язок. При вирішенні питання про поновлення процесуального строку судом не може не враховуватися, зокрема, коли збіг процесуальний строк (до введення воєнного стану чи під час воєнного стану, а якщо до введення воєнного стану, то як задовго до цієї події), яким чином запроваджені обмеження перешкоджали своєчасно звернутися.

Покликання позивача на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку звернення до суду без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, що, в свою чергу, обумовило пропуск строку на подання позовної заяви.

Слід вказати, що позивач в період з 24.04.2022 року по 31.08.2022 року, який він зазначив, що не проживав не за своїм місцем реєстрації та відповідно не вчасно отримував поштову кореспонденцію, звертався із заявою до Пенсійного органу з питань його пенсійного забезпечення, яка надійшла до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області 18.04.2022 року та в заяві вказав адресу, за наслідками розгляду якої Пенсійним органом було надано відповідь № 6108-4926/3-52/8-1300/22 від 17.05.2022 року.

Зокрема, судом не встановлено обставин, що перешкоджали позивачу через запровадження в Україні воєнного стану звернутись до суду із позовною заявою вчасно, а сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду у розумні строки, у зв`язку із запровадження такого, не може вважатись поважною причиною цих строків.

Натомість, позивач подав цей позов до Львівського окружного адміністративного суду 03.01.2023 року (документ сформований в системі «Електронний суд»), тобто з пропуском встановленого статтею 122 КАС України шестимісячного строку звернення до суду.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини другої статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відтак, позивачеві необхідно подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення такого строку та доказами поважності причин його пропуску.

Зважаючи на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Відповідно до частини 13 статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно із частиною чотирнадцятою статті 171 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, процесуального законодавства, тому її слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Позивачу необхідно надати певний строк для приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 160 КАС України для усунення вказаних недоліків, а саме: шляхом представлення позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ст. 160 КАС України.

Керуючись ст.ст. 171, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного Управління Пенсійного фонду України у Львівській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії ,- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із позовною заявою із зазначенням підстав для поновлення такого строку та доказами поважності причин його пропуску.

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений строк недоліків, позовна заява буде залишена без розгляду.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Карп`як Оксана Орестівна