Справа № 160/3966/23
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2023-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА

11 квітня 2023 року Справа № 160/3966/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді суддівСліпець Н.Є. Ількова В.В., Савченко А.В.
за участі секретаря судового засіданняБубліч А.В.
представника позивача представника відповідача Долідзе А.О. Пріцак І.Є.
розглянувши у підготовчому засіданні у місті Дніпро заяву представника позивача Долідзе Аліни Олександрівни про зміну предмету позову у адміністративній справі №160/3966/23 за позовною заявою Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах" до Національного банку України про визнання протиправним та скасування рішення, -
01.03.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства Страхова компанія Інгосстрах (далі позивач) до Національного Банку України (далі відповідач), в якій просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комітету з питань нагляду та регулювання діяльності ринків небанківських фінансових послуг Національного банку України № 21/1355-рк від 21.10.2022р. Про визнання структури власності Приватного акціонерного товариства Страхова компанія Інгосстрах непрозорою.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.03.2023 року відкрито провадження та призначено розгляд в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 27.03.2023 рік о 10:00 год.
06.04.2023 року представник позивача звернулась до суду з заявою про зміну предмету позову, відповідно до якої представник позивача просить суд змінити предмет позову у справі №160/3966/23 шляхом доповнення до первісної позовної вимоги, вимог про визнання протиправним та скасування рішення правління Національного банку України №114-рш від 23.03.2023р. «Про анулювання Приватному акціонерному товариству «Страхова компанія «Інгосстрах» ліцензій на провадження діяльності з надання фінансових послуг».
В обґрунтування цієї заяви зазначає, що рішення №114-рш від 23.03.2023р. «Про анулювання Приватному акціонерному товариству «Страхова компанія «Інгосстрах» ліцензій на провадження діяльності з надання фінансових послуг» було прийнято відповідачем на підставі та з урахуванням висновків рішення № 21/1355-рк від 21.10.2022р. Про визнання структури власності Приватного акціонерного товариства Страхова компанія Інгосстрах непрозорою, з посиланням на те, що непрозора структура власності страховика унеможливлює здійснення ефективного нагляду за його діяльністю з боку Національного банку України, що створює суттєві ризики несвоєчасного виконання позивачем власних зобов`язань перед своїми клієнтами та іншими кредиторами. На переконання представника позивача, прийняті відповідачем рішення перебувають у тісному зв`язку одне з одним, оскільки пов`язані між собою підставами виникнення і поданими у справі доказами, а тому, їх спільний розгляд дасть можливість досягти процесуальної економії.
10.04.2023 року на електронну пошту суду від представника відповідача надійшли письмові заперечення проти заяви про зміну предмету позову. Так, представник відповідача вказує, що позивач у заяві про зміну предмету позову доповнив фактичні підстави позову у справі №160/3966/23 новими фактичними підставами, що свідчить про одночасну зміну предмета та підстав позову, що не допускається Кодексом адміністративного судочинства України. Також, звертає увагу суду, що рішення №114-рш від 23.03.2023р. «Про анулювання Приватному акціонерному товариству «Страхова компанія «Інгосстрах» ліцензій на провадження діяльності з надання фінансових послуг» не існувало на момент постановлення судом ухвали про відкриття провадження у цій справі.
Представник позивача в підготовчому засіданні підтримала подану заяву, просила суд прийняти її до розгляду.
Представник відповідача в підготовчому засіданні заперечував проти задоволення заяви про зміну предмету позову.
Дослідивши матеріали справи та подану представником позивача заяву про зміну предмету позову, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Підставою позову є обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.
Предмет позову - це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не дають йому можливості задовольнити свої інтереси.
При цьому, слід зауважити, що розмір позовних вимог це кількісна характеристика позовних вимог. Отже, у статті 47 КАС України йдеться саме про збільшення розміру позовних вимог, а не про збільшення їх кількості. Збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі.
Окрім того, законодавець надавши позивачу право подати заяву про зміну позовних вимог зазначив, що зміна може стосуватися лише предмета або підстави позову.
Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача, фактичних та/або юридичних.
Суд звертає увагу, що позивач може змінити або підставу, або предмет позову, оскільки зміна одночасно і підстави і предмету фактично є новим позовом.
Вказаною заявою представник позивача змінює предмет позову, доповнюючи первісний позов новою позовною вимогою про визнання протиправним та скасування рішення правління Національного банку України №114-рш від 23.03.2023р. «Про анулювання Приватному акціонерному товариству «Страхова компанія «Інгосстрах» ліцензій на провадження діяльності з надання фінансових послуг», а також одночасно доповнює первісний позов новими підставами позову.
Отже, подана заява про зміну предмету позову містить іншу позовну вимогу, яка має наслідком дослідження інших обставин, що не є предметом розгляду у цій справі. Зокрема, представник позивача, заявляє нові вимоги.
Таким чином, подана представником позивача заява по своїй суті не є зміною предмету позову, а фактично є окремим позовом - з окремим предметом та підставою.
Суд зазначає, що одночасна зміна і предмета і підстав позову не допускається. Подання такої заяви не повинно призводити до звернення по суті з новим адміністративним позовом.
Натомість, доповнення позову додатковими вимогами не вважається зміною розміру позовних вимог та, відповідно, не є зміною позовних вимог, оскільки тлумачення заміни передбачає заміну, наприклад, однієї вимоги іншою, а не доповнення раніше заявлених вимог.
Дотримання зазначених вимог забезпечує дотримання принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права.
Аналогічна позиція міститься в постанові Великої Палати Верховного суду від 25 червня 2019 року у справі №924/1473/15 про те, що позивач має право змінити лише предмет або підстави позову.
У цьому випадку, за висновком суду, подавши заяву про зміну предмета позову, в якій заявлено додаткові вимоги із окремим предметом оскарження (нова вимога) та підставами оскарження (нові обставини, правові підстави, що були відсутні на час звернення з первинним позовом), представником позивача по суті заявлено новий позов в рамках цієї справи, що не відповідає вимогам частини першої статті 47 КАС України.
Згідно ч.1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права або законні інтереси.
Суд зазначає, що у даному випадку відсутнє обмеження права на доступ до правосуддя, оскільки таке право позивача на доступ до суду може бути реалізоване у спосіб подання ним нової позовної заяви, а не зміною предмету та підстав первинного позову.
За таких обставин, суд дійшов висновку про необхідність повернення уточненої позовної заяви без прийняття до розгляду.
Керуючись ст.ст. 44, 47, 241-243, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Повернути представнику позивача Долідзе Аліні Олександрівні заяву про зміну предмету позову - без прийняття до розгляду.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складено 11 квітня 2023 року.

Головуючий суддя Н.Є. Сліпець

Судді В.В. Ільков

А.В. Савченко