Справа № 160/20691/22
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2023-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЗахарчук-Борисенко Н. В.
за участі секретаря судового засіданняВасильченко Є.А.
позивача представника позивача представника відповідача Шаєнко В.В. Сагайдак Д.С. Борисенко А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про скасування наказу
27.12.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про:
- визнання незаконним та скасування п.1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1318 к від 28.10.2022;
- визнання незаконним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №969 о/с від 08.11.2022 про звільнення позивача;
- поновлення позивача на поліцейського взводу №3 роти №5 (м. Кривий Ріг) полку поліції особливого призначення;
- стягнення з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь позивача заробітної плати за час вимушеного прогулу, а саме: з 09.11.2022 року по день ухвалення судового рішення;
- судове рішення в частині поновлення на посаді та виплати заробітної плати за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за місяць - допустити до негайного виконання.
В обгрунтування позовних вимог позивач наголошує, що притягнення його до дисциплінарної відповідальності грунтується на порушеннях, що не відповідають дійсності; посадові особи здійснювали службове розслідування поверхнево, їх висновки фактично зводяться до цитування положень нормативно-правових актів; акт службового розслідування не надавався позивачу для ознайомлення.
Також позивач наголошує, що сам факт складання адміністративних протоколів не є самостійною підставою для висновку про вчинення поліцейським дій, що дискредитують орган поліції та подальшу несумісність із проходженням служби. Попри те, постановами Саксаганського районного суду від 09.11.2022 року провадження у справах про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 та за ст. 120 КУпАП закрито, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.
Таким чином, на думку позивача, оскаржувані накази є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
Ухвалою суду від 28.12.2022 року позовну заяву залишено без руху надано позивачу строк для усунення недоліків.
Ухвалою від 16.01.2023 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про скасування наказу та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.
06.03.2023 року на адресу суду надійшов відзив від ГУ НП в Дніпропетровській області, в якому заперечується проти задоволення позовних вимог та наголошується, що матеріалами службового розслідування підтверджено, що старший сержант поліції ОСОБА_1 керував автомобілем, під час дії комендантської години, не маючи при собі посвідчення водія відповідної категорії. Разом з тим, шляхом переслідування на службовому автомобілі та створення штучного затору, позивач вийшов з автомобілю та повідомив, що він «свій» та пред`явив паспорт у додатку «ДІЯ» на ім`я ОСОБА_1 . У ході розмови між позивачем та працівниками поліції, останніми було виявлено ознаки алкогольного сп`яніння. На пропозицію поліцейських пройти тест на визначення стану сп`яніння за допомогою газоаналізатору «Drager Alcotest» та потім пройти медичний огляд ОСОБА_1 висловив відмову, оскільки не довіряє даному пристрою, та не зміг пояснити відмову від проходження медичного огляду. На підставі цього, відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення та за ст. 122-2 та ст. 130 КУпАП та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу, який сплачений позивачем 22.10.2022 року.
Відповідачем також акцентується увага на тому, що перед наданням відпустки керівництвом ГУ НП старшому сержанту поліції ОСОБА_1 було повідомлено під підпис про необхідність дотримання дисципліни та законності.
Разом з тим, у відзиві вказано, що відповідно до вимог службової телеграми від ГУНП №1395/103/01-2020 від 21.02.2020 року позивач, як працівник поліції, зобов`язаний був негайно інформувати письмовим рапортом керівника про факт складання стосовно нього протоколу за вчинення адміністративного правопорушення. Однак, позивач такого повідомлення не здійснив.
Також, відповідач з посиланням на практику ВС пояснює, що постанови Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.11.2022 року по справі №214/5665/22 про закриття провадження не спростовують підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.
Таким чином, представником відповідача у відзиві на позовну заяву та у судових засіданнях наголошено, що позивач скоїв свій проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, у зв`язку з чим, такі дії не є сумісними з вимогами, що пред`являються до особистих та моральних якостей працівника.
Тому, на думку відповідача, відсутні правові підстави для задоволення позовним вимог.
03.04.2023 року представником ГУ НП в Дніпропетровській області подано додаткові пояснення по справі, відповідно до яких, під час визначення виду дисциплінарного стягнення ОСОБА_1 . ГУНП ураховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь вини, обставини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, а також висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 19.07.2019 року по справі №806/2555/17.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши у судових засіданнях доводи та аргументи позивача та представника відповідача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини.
ОСОБА_1 призначений з 07.11.2015 року поліцейським поліції особливого призначення, присвоївши йому спеціальне звання старший сержант поліції, на підставі Наказу ГУНП в Дніпропетровській області №1 о/с від 07.11.2015 року.
Начальник управління головної інспекції ГУНП в Дніпропетровській області 13.10.2022 року подав рапорт до начальника ГУНП в Дніпропетровській області щодо керування автомобілем ОСОБА_1 у період комендантської години, не реагування ним на необхідність зупинення на вимогу поліцейськими та виявлення у подальшому ознак алкогольного сп`яніння.
13.10.2022 року складено пояснення свідків, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які підтвердили факт того, що ОСОБА_1 відмовився від проходження медичного огляду у встановленому Законом порядку за допомогою приладу «ДРАГЕР» та в лікаря-нарколога для визначення стану сп`яніння.
13.10.2022 року Наказом №1596 призначено службове розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими полку поліції особливого призначення ГУНП, що призвели до надзвичайної події за участю поліцейського взводу №3 роти №5 полку поліції особливого призначення ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , що мала місце 13.10.2022 року. Призначено склад дисциплінарної комісії. Відсторонено ОСОБА_1 на час проведення службового розслідування від виконання службових обов`язків.
Старші інспектори ВСР УГІ майори поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_5 24.10.2022 року надали пояснення, в яких вказано наступне. 12.10.2022 року вони несли службу у складі екіпажу «Буран 0217» на службовому автомобілі «TOYOTA PRIUS». Ними було помічено легковий автомобіль «SKODA OCTAVIA». За допомогою сигнального диску червоного кольору із підсвіткою було висунуто вимогу про зупинку, однак водій даного транспортного засобу не зупинився та продовжив рух. Надалі, шляхом створення штучного затору, автомобіль «SKODA OCTAVIA» був зупинений. Водій сказав, що він «свій» та показав паспорт у додатку «ДІЯ». Посвідчення водія не пред`явив, вказавши, що залишив його вдома. Після цього, старші інспектора та ОСОБА_1 прослідували до нього додому, де останній взяв своє посвідчення водія та передав його старшим інспекторам. Під час спілкування виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, проте ОСОБА_1 відмовився від проходження тесту на визначення стану сп`яніння за допомогою газоаналізатору «Drager Alcotest» та медичного огляду. Тому, у присутності двох свідків складено акт про відмову ОСОБА_1 від проходження огляду, складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 та ч.1 ст. 126 КУпАП, видано тимчасовий дозвіл на право керування транспортним засобом серії НОМЕР_1 .
Пояснення щодо підстави, яка слугувала початку службового розслідування щодо ОСОБА_1 24.10.2022 року надали також старші інспектори ВСР УГІ ГУНП в Дніпропетровській області Голубицький С.А., ОСОБА_6 , Єгоров О.О., Дзюба А.Ю., в яких зокрема вказали, що перед відпусткою ОСОБА_1 керівництво повідомило йому про необхідність дотримання дисципліни та законності, транспортної дисципліни, правил безпеки на воді, транспорті та у побуті, під підпис 03.09.2022 року (рапорт від 16.09.2022 року, що наявний у матеріалах справи).
Також, 24.10.2022 року ОСОБА_1 надано письмові пояснення, зазначивши при цьому, що 12.10.2022 року о 23:02 год рухався від будинку 6 мкрн Гірницький до будинку 22а. Відразу після цього за ним зупинився екіпаж поліції. До моменту зупинки він почув звукові сигнали про необхідність зупинення. Зупинившись, на вимогу працівників поліції надати посвідчення водія, вказав, що залишив його вдома. Після цього, він та поліцейські вирушили до нього додому, де він взяв свої документи та пред`явив їх останнім. У подальшому відмовився від проходження тесту на визначення стану сп`яніння за допомогою газоаналізатору «Drager Alcotest», оскільки не довіряє вказаному пристрою. Наголошено, що спиртні напої не вживав. Порушення вимог комендантської години пов`язане з необхідністю переставити машину в інше місце. Зазначено, що керівництво повідомляло про необхідність дотримання службової дисципліни та не допущення порушень ПДР України. Про факт складання протоколу про адміністративне порушення повідомив керівництво по телефону, письмово не доповідав. Також, наголошено, що на момент зупинки перебував у відпустці без вогнепальної зброї та був одягнений у цивільний одяг.
На підставі листа №5801/41/19/103-2022 від 25.10.2022 року, наданого керівництвом полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, складено Акт від 28.10.2022 року про перегляд відеозаписів.
28.10.2022 року оформлено висновок про результати службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими полку поліції особливого призначення ГУНП, що призвели до надзвичайної події за участю поліцейського взводу №3 роти №5 полку поліції особливого призначення ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , що мала місце 13.10.2022 року. Вказаним висновком запропоновано застосувати до останнього дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
Наказом ГУ НП в Дніпропетровській області Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських полку поліції особливого призначення №1318-к від 28.10.2022 року застосовано до поліцейського взводу №3 роти №5 полку поліції особливого призначення ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», абз. 2 ч. 5 ст. 14 та абз. 2, 3 ч. 2 ст. 16 розділу ІІІ ЗУ «Про дорожній рух», п. 1 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, абз. 2 п. 1 розділу ІІ та п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179, підпункту а п. 2.1, п. 2.4 розділу 2 Правил дорожнього руху, затверджених Постановою КМУ від 10.10.2001 року №1306, п. 1 Рішення Ради оборони міста Кривого Рогу від 10.05.2022 року №5, що виразились у порушенні заборони перебування у громадських місцях під час дії комендантської години, керуванні автомобілем «SKODA OCTAVIA» н. з. НОМЕР_2 , без посвідчення водія, не виконанні вимог поліцейського про зупинку транспортного засобу, а також безпідставній відмові від проходження у встановленому законом порядку огляду водіїв транспортних засобів на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, тобто вчинені в умовах воєнного стану, дій несумісних з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського та, як наслідок, підривають довіру до нього, як до носія влади та до поліції в цілому.
У матеріалах справи наявна також службова характеристика поліцейського взводу №3 роти №5 (м. Кривий Ріг) полку поліції особливого призначення ГУ НП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 від 08.11.2022 року, відповідно до якої останній за час служби в НП зарекомендував себе у цілому з позитивного боку. З покладеними обов`язками справляється у повному обсязі, проявляє ініціативу та старанність. Приймав участь в АТО на території Луганської та Донецької областей. За період служби в ОВС заохочувався 2 рази.
08.11.2022 року поліцейського взводу №3 роти №5 полку поліції особливого призначення ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено Наказом ГУ НП в Дніпропетровській області №969 о/с за п. 6 ч.1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Частиною 2 статті 19 Конституції України установлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон №580-VIII).
Частиною 1 ст. 18 Закону №580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Частинами першою, другою статті 19 Закону №580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Пунктом 6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Закон України від 15.03.2018 №2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" (далі Закон №2337-VIII, Дисциплінарний статут) набрав чинності 07.10.2018 року.
Відповідно до частини першої ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту закріплено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком у силу статті 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Частинами 1 та 3 статті 13 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» зазначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється (ч. 5 ст. 13).
Відповідно до ч. 1, 2, 6 ст. 14 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (ч. 3 ст. 14 Закону №2337-VIII).
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (ч. 4 ст. 14 Закону №2337-VIII).
13.10.2022 року Наказом №1596 призначено службове розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими полку поліції особливого призначення ГУНП, що призвели до надзвичайної події за участю поліцейського взводу №3 роти №5 полку поліції особливого призначення ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , що мала місце 13.10.2022 року. Призначено склад дисциплінарної комісії. Відсторонено ОСОБА_1 на час проведення службового розслідування від виконання службових обов`язків.
Також, матеріалами справи підтверджено, що у рапорті начальника УГІ ГУНП в Дніпропетровській області полковником поліції ОСОБА_7 до начальника ГУНП в Дніпропетровській області генералу третього рангу А. Щадило зазначено вимогу про необхідність проведення службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими полку поліції особливого призначення ГУНП, що призвели до надзвичайної події за участю поліцейського взводу №3 роти №5 полку поліції особливого призначення ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , що мала місце 13.10.2022 року.
Згідно з ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Відповідно до п.п. 1-2 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Пунктом 7 розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:
- одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
- одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;
- отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Пунктом 1 розділу IV Порядку № 893 та ч.9 ст. 15 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право: одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб.
Стаття 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень (вказана норма продубльована пунктом 3 розділу IV Порядку № 893). Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
У судовому засіданні та матеріалами службового розслідування підтверджено надання ОСОБА_1 пояснень з приводу події, яка сталася 13.10.2022 року та, на підставі якої розпочато службове розслідування з приводу нього.
Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що пояснення позивача, вказані у позовній заяві, та, висловлені у судових засіданнях відрізняються від тих, що містяться у матеріалах справи, які враховані відповідачем під час службового розслідування.
Суд вважає за необхідне надати правову оцінку твердженням позивача, що факт складання адміністративних протоколів не є самостійною підставою для висновку про вчинення поліцейським дій, що дискредитують орган поліції та подальшу несумісність із проходженням служби, а провадження у справах про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 та за ст. 120 КУпАП закрито, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.
На противагу твердженням позивача, відповідачем у відзиві вказано, що закриття провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, не спростовує підстави притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , тому що підставою дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні поліцейським службової дисципліни.
Так, ч. 1 ст. ст. 13 Закону «України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» регламентовано, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (ст. 1 Закону «України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України»).
Верховний Суд постановою від 02.10.2019 року по справі №804/4096/17 виклав висновок, що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.
Так, види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо. У той же час адміністративний суд не наділений повноваженнями щодо прямої чи опосередкованої оцінки правильності кримінально-правової чи адміністративно-правової кваліфікації діяння чи інших аспектів відповідного провадження.
Суб`єкт владних повноважень, своєю чергою, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. При цьому саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення, не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.
Вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях.
Водночас, суд, звертає увагу, що згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2 державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень як дискреційне повноваження слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.
Одночасно, суд наголошує, що закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку.
Така правова позиція міститься і у постановах Верховного Суду від 06.03.2019 року у справі 816/1534/16, від 17.07.2019 року у справі №806/2555/17, від 24.09.2020 року у справі №420/602/19, від 26.05.2022 року у справі №420/3630/20, від 19.05.2022 року по справі №480/4079/18.
Суд звертає увагу, що в Наказі від 13.10.2022 року № 1596 про організацію проведення службового розслідування, чітко визначено, службове розслідування розпочате саме за фактом можливих порушень службової дисципліни.
У висновку службового розслідування та у наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача чітко зазначено, що підставою для звільнення у дисциплінарному порядку є наявність у його діях порушення службової дисципліни, що не пов`язано із притягненням останнього до адміністративної відповідальності.
Також, матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 , керував автомобілем «SKODA OCTAVIA» у період комендантської години 13.10.2022 року без посвідчення водія, не виконував вимогу поліцейських щодо зупинення транспортного засобу.
Разом з тим, судом встановлено, позивач відмовився від проходження медичного огляду у встановленому Законом порядку за допомогою приладу «ДРАГЕР» для визначення стану сп`яніння, що підтверджується поясненнями свідків, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , від 13.10.2022 року.
Окрім вищевказаного, суд вважає за необхідне наголосити, що матеріалами службового розслідування, встановлено недотримання позивачем таких вимог законодавства:
1) п. 1 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію»:
- поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) абз. 2 ч. 5 ст. 14 та абз. 2, 3 ч. 2 ст. 16 розділу ІІІ ЗУ «Про дорожній рух»:
- учасники дорожнього руху зобов`язані: створювати безпечні умови для дорожнього руху, не завдавати своїми діями або бездіяльністю шкоди підприємствам, установам, організаціям і громадянам;
- виконувати передбачені законом вимоги поліцейського, а водії військових транспортних засобів - поліцейського або посадових осіб військової інспекції безпеки дорожнього руху Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, що даються в межах їх компетенції, передбаченої чинним законодавством, Правилами дорожнього руху та іншими нормативними актами. У випадку подання сигналу про зупинку водій зобов`язаний:
а) зупинити транспортний засіб з дотриманням вимог Правил дорожнього руху;
б) тримати руки в полі зору поліцейського або посадових осіб військової інспекції безпеки дорожнього руху Військової служби правопорядку у Збройних Силах України і не виходити з транспортного засобу без дозволу;
3) п. 1 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України:
- службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
4) підпункту а п. 2.1, п. 2.4 розділу 2 Правил дорожнього руху, затверджених Постановою КМУ від 10.10.2001 року №1306:
- водій механічного транспортного засобу повинен мати при собі посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії;
- на вимогу поліцейського водій повинен зупинитися з дотриманням вимог цих Правил, а також: пред`явити для перевірки документи, зазначені в пункті 2.1; дати можливість перевірити номери агрегатів і комплектність транспортного засобу; дати можливість оглянути транспортний засіб відповідно до законодавства за наявності на те законних підстав, у тому числі провести з використанням спеціальних пристроїв (приладів) перевірку технічного стану транспортних засобів, які відповідно до законодавства підлягають обов`язковому технічному контролю.
5) п. 1 Рішення Ради оборони міста Кривого Рогу від 10.05.2022 року №5,
6) Присяги працівника поліції,
7) абз. 2 п. 1 розділу ІІ та п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179,
Разом з тим, Верховний Суд у справі №480/4079/18 (постанова від 19.05.2022 року) звертає увагу, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Вказана позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 07.03.2019 року у справі №819/736/18.
Верховний Суд також зазначає, що вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова від 19.05.2022 року по справі №480/4079/18).
Таким чином, зважаючи на встановлені обставини справи, характер спірних правовідносин, враховуючи суперечливість у поясненнях позивача при розгляді даної справи та під час здійснення службового розслідування щодо нього ГУ НП в Дніпропетровській області, беручи до уваги дотримання відповідачем процедури службового розслідування, суд приходить до висновку про те, що поведінка позивача як поліцейського суперечила загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції, що знайшло своє відображення у матеріалах по справі, а в діях відповідача відсутня ознака протиправності.
Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог.
Згідно із частинами 1, 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Керуючись ст. 241-246, 238, 250, 255, 295 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про скасування наказу відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 07 квітня 2023 року.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко