Справа № П/320/122/20
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2023-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 квітня 2023 року

м. Київ

справа №П/320/122/20

адміністративне провадження №К/9901/26409/20

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Чиркіна С.М., провівши підготовчі дії до касаційного розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Київській області», Міністерства внутрішніх справ України, Департаменту персоналу, організації освітньої та наукової діяльності МВС України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В :

У січні 2020 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 або позивач) звернувся до суду з позовом до Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Київській області» (далі - ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Київській області» або відповідач-1), Міністерства внутрішніх справ України (далі - МВС України або відповідач-2), Департаменту персоналу, організації освітньої та наукової діяльності МВС України (далі - відповідач-3), в якому просив:

визнати протиправними дії ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Київській області» щодо відмови у підготовці та наданні до ГУПФУ в Київській області оновленої довідки станом на 05.03.2019 про розмір грошового забезпечення для обчислення та перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 ;

зобов`язати МВС України підготувати та направити до ГУПФУ в Київській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 05.03.2019 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон №2262-ХІІ), з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року №45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (Порядок №45) та постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі - Постанова Уряду №988), із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення з 01.04.2019 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 .

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11.06.2020, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.09.2020, позов задоволено частково:

визнано протиправними дії відповідача-1, які полягають у відмові скласти та подати до ГУПФУ в Київській області довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії ОСОБА_1 з 01.12.2019 з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії;

зобов`язано МВС України скласти та подати до ГУПФУ в Київській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 19.11.2019, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ, з врахуванням положень постанови Порядку №45 та постанови Кабінету Міністрів України №988, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення з 01 грудня 2019 (першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії) перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 .

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із рішеннями судів попередніх інстанцій, МВС України (відповідач -2) подало касаційну скаргу, у якій просить суд касаційної інстанції скасувати оскаржувані судові рішення і ухвалити нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Ухвалою Верховного Суду від 03.11.2020 відкрито касаційне провадження у справі.

За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначений новий склад суду.

За змістом пунктів 2, 3, 5 частини першої статті 340 КАС України суддя-доповідач в порядку підготовки справи до касаційного розгляду вирішує письмово заявлені клопотання учасників справи, вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами у суді касаційної інстанції, вирішує інші питання, необхідні для касаційного розгляду справи.

Через систему «Електронний суд» від ОСОБА_2 до касаційного суду надійшло клопотання про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача. Клопотання обґрунтоване тим, що заявник також є пенсіонером органів внутрішніх справ, а отже вважає, що рішення у цій справі може вплинути на його права та інтереси.

Вирішуючи зазначене клопотання, суд виходить з такого.

У частині другій статті 49 КАС України визначено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Згідно частини п`ятої статті 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Враховуючи викладене, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на підставі відповідної ухвали, постановленої за клопотанням такої особи (не виключно) до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання за умови якщо ухвалене рішення по суті спору може вплинути на їхні права та обов`язки.

Питання залучення громадян, як третіх осіб без самостійних вимог, до участі у справі вже вирішувалось Верховним Судом у справі №806/264/17. Так, в ухвалі від 20.05.2020 Верховний Суд дійшов наступних висновків:

«Кодекс адміністративного судочинства України не конкретизує суд якої інстанції уповноважений залучати третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, до участі у справі.

За правилами частини другої статті 51 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, мають права та обов`язки, визначені у статті 44 цього Кодексу, серед яких зокрема: подавати докази, брати участь у дослідженні доказів, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб та інше.

Зі змісту викладених положень можна дійти висновку про те, що з метою недопущення ухвалення несприятливого судового рішення для третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, таких осіб наділено загальними правами сторін у справі для активної ролі у сприянні встановлення всіх обставин справи в судовому процесі.

За правилами частини другої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Системний аналіз викладених положень дає підстави для висновку про те, що залучення на стадії касаційного перегляду судових рішень третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, до участі у справі не відповідає правовій природі такого інституту, оскільки обмежує зазначених осіб у праві користуватися усім комплексом процесуальної дієздатності та захистити свої власні інтереси.».

Зазначена правова позиція підтримана Верховним Судом в ухвалі від 14.12.2020 у справі №826/2477/16.

Колегія суддів не вбачає підстав для відступу у цій справі від наведених вище висновків Верховного Суду під час вирішення питання залучення третіх осіб на стадії касаційного провадження.

Зважаючи на викладене, підстави для задоволення клопотання ОСОБА_2 відсутні.

Також у цій справі скаржником заявлено клопотання про розгляд справи за його участі.

При розгляді цього питання, касаційний суд враховує практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Зокрема, «публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 [Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод], захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок (пункт 25 рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», № 8273/78).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема, і у суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій, а тому Європейський суд з прав людини не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права.

Верховним Судом створено учасникам процесу у цій справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в касаційній скарзі, відзиві на касаційну скаргу не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Враховуючи викладене, у заявленому клопотанні про розгляд цієї справи у судовому засіданні слід відмовити.

Розгляд справи буде здійснюватися в порядку письмового провадження за наявними матеріалами справи.

Керуючись статтями 340, 345 КАС України, Суд

У Х В А Л И В :

Прийняти справу до провадження.

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про вступ у справу як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача.

Відмовити у задоволенні клопотання МВС України про розгляд справи за його участі.

Підготовчі дії по справі закінчити.

Призначити розгляд цієї справи в порядку письмового провадження за наявними матеріалами без повідомлення та виклику учасників справи колегією у складі трьох суддів з 6 квітня 2023 року в приміщенні Касаційного адміністративного суду за адресою: м. Київ, вул. Князів Острозьких, 8, корпус 5.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: С. М. Чиркін