Справа № 373/1812/22
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 373/1812/22 Прізвище судді (суддів) першої інстанції:
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши в порядку письмового провадженн у залі суду апеляційну скаргу Департамент патрульної поліції на рішення Переяслав - Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 20 лютого 2023 року (розглянута у судовому засіданні, м. Переяслав, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора відділу безпеки дорожнього руху Батальйону патрульної поліції у м. Борисполі Управління патрульної поліції у Київській області ДПП Соловйова Михайла Сергійовича, третя особа: Департамент патрульної поліції про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття справи про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2022 року, ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Переяслав - Хмельницького міськрайонного суду Київської області з позовом до Інспектора відділу безпеки дорожнього руху Батальйону патрульної поліції у м. Борисполі Управління патрульної поліції у Київській області ДПП Соловйова Михайла Сергійовича (далі - відповідач) та просить скасувати постанову Серії БАД №155742 від 05.10.2022, винесену інспектором відділу безпеки дорожнього руху Батальйону патрульної поліції у м. Борисполі Управління патрульної поліції у Київській області ДПП Соловйовим Михайлом Сергійовичем про накладення адміністративного стягнення за ч.1 ст. 140 КУпАП, та закрити справу в зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Позов обґрунтовує тим, що інспектор патрульної поліції наклав на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1020,00 грн за ч.1 ст. 140 КУпАП, інкримінуючи те, що він перебуваючи на посаді голови Ташанської ОТГ, по вул. Шевченка в с. Чопилки не вжив заходів щодо балансового утримання вулично-шляхової мережі по вул. Шевченка в с. Чопилки, що мало наслідком псування дорожнього покриття і невідповідність його ДСТУ 3587-97 «Безпека дорожнього руху». Позивач вважає дану постанову незаконною та необґрунтованою, оскільки відповідач формально розглянув відповідну справу. Так інспектором не встановлено та у змісті постанови не вказано, яким саме нормам ДСТУ 3587-97 не відповідає ділянка дороги по вул. Шевченка в с. Чопилки. Також інспектор не зазначив до якої категорії та груп вулиць і доріг відноситься відповідна дорога, а також не з`ясував усіх обставин, зокрема, давності виявлених пошкоджень, їх глибину, площу пошкодженої ділянки, не взяв до уваги, що на момент прийняття оскаржуваної постанови зі сторони позивача насправді були проведені необхідні заходи для того, щоб відповідна дорога по вулиці Шевченка, як і інші вуличні дороги в с. Чопилки, увійшла до Переліку, затвердженого Київською обласною державною (військовою) адміністрацією на отримання фінансування на її ремонт у порядку, що діє у період воєнного стану. Наголосив, що інспектором не враховано, що у з початком введення воєнного стану були призупинені усі роботи щодо капітального та поточного ремонту доріг на території України, проведення капітальних ремонтів коштами місцевих бюджетів урядовими постановами було заборонено, а комунальне господарство сільської ради не має достатніх самостійних фінансових ресурсів на ремонт дороги.

Рішенням Переяслав - Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 20 лютого 2023 року позовні вимоги задоволено.

Скасовано постанову серії БАД №155742 від 05.10.2022, винесену інспектором відділу безпеки дорожнього руху Батальйону патрульної поліції у м. Борисполі Управління патрульної поліції у Київській області Соловйовим М.С. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 140 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Не погоджуючись з вказаною постановою, третьою особою подано апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати рішення з мотивів неповного з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду першої інстанції обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно п.2 ч.1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

З огляду на викладене та у зв`язку із неприбуттям учасників справи у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, а також враховуючи те, що справу можливо вирішити на підставі наявних у ній доказів, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами відповідно до ст. 311 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог та приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, що рішенням Ташанської сільської ради № 02-І- VII від 16.07.2019 сільським головою Ташанської сільської ради за результатами виборів визнано ОСОБА_1 .

За змістом ст. 42 ЗУ «Про місцеве самоврядування» сільський голова серед іншого організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; є розпорядником бюджетних коштів, використовує їх лише за призначенням, визначеним радою; представляє територіальну громаду, раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності, громадянами, а також у міжнародних відносинах відповідно до законодавства; призначає на посади та звільняє з посад керівників відділів, управлінь та інших виконавчих органів ради, підприємств, установ та організацій, що належать до комунальної власності відповідних територіальних громад; несе персональну відповідальність за здійснення наданих йому законом повноважень.

29.11.2019 рішенням Ташанської сільської ради № 66-V- VII створено юридичну особу - спеціалізоване комунальне підприємство «ТАШАНЬ» (а.с.59).

Згідно пункту 2.4 Статуту СКП «ТАШАНЬ» крім основних напрямків діяльності, зазначених у пункті 2.3 Статуту, Підприємство здійснює ремонт доріг, шляхів та інших сполучень в межах територіальної громади (а.с.60-64).

24.02.2022 Указом Президента України у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації на всій території України введено воєнний стан, який діє до тепер.

Постановою КМУ від 09.06.2021 №590 затверджено Порядок виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану (далі Порядок), де у п. 19 визначено черговість здійснення платежів Казначейством та органами Казначейства з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунка. При цьому в первинній редакції у підпунктах 1 та 2 пункту 19 цього Порядку за видатками загального фонду державного та місцевих бюджетів здійснення платежів на ремонт та утримання доріг не було передбачено. Вперше зміни до п.19 цього порядку були внесені Постановою КМУ від 04.03.2022 №188 та розширено підпункт 2 пункту 19 Порядку, де зазначалось, що серед іншого здійснюються платежі за видатками спеціального фонду державного та місцевих бюджетів на утримання вулично-шляхової мережі.

В подальшому пунк19 Порядку зазнавав додаткових змін та Постановою КМУ 03.05.2022 №520 (чинна з 06.05.2022) був конкретизований для його практичного застосування наступним чином: Казначейство та органи Казначейства здійснюють платежі за дорученнями клієнтів з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунка за видатками загального фонду державного та місцевих бюджетів - аварійні, відновні роботи та експлуатаційне утримання автомобільних доріг загального користування місцевого значення, вулиць і доріг комунальної власності у населених пунктах відповідно до переліків, затверджених обласними військовими адміністраціями на період дії воєнного стану з урахуванням пропозицій Міноборони, ДСНС, Держприкордонслужби та сільських, селищних, міських голів.

На виконання цього Порядку Київська обласна військова адміністрація (ОВА) надіслала лист № 1924/02/34.01.02-2022 від 10.05.2022 районним військовим адміністраціям з роз`ясненнями та пропозицією до 15.05.2022 надати департаменту регіонального розвитку Київської ОВА перелік вулиць та доріг комунальної власності, відновні роботи та експлуатаційне утримання яких потребують здійснення платежів за рахунок місцевих бюджетів в розрізі територіальних громад району (а.с.10).

Бориспільська районна військова адміністрація у свою чергу листом №48/07-46/670 від 12.05.2022 довела до відома сільським та міським головам району вищевказаний лист Київської ОВА з пропозицією надати запитувану інформацію до 15:00 13.05.2022 для узагальнення та передачі на затвердження Київській ОВА (а.с.11).

16.05.2022 сільський голова Ташанської сільської ради Бориспільського району подав інформацію у формі запропонованої Таблиці щодо комунальних доріг в населених пунктах Ташанської сільської територіальної громади, зазначивши серед інших вулись вул. Шевченка в селі Чопилки, утримання та ремонт якої потребує здійснення платежів Державною казначейською службою за видатками місцевого бюджету (а.с.12-13).

Згідно розпорядження Київської ОВА від 26.05.2022 №272, зі змінами внесеними 12.07.2022 та 02.08.2022 вулиця Шевченка у селі Чопилки Ташанської СТГ включена до затвердженого Переліку вулиць і доріг комунальної власності у населених пунктах Київської області, що потребують проведення аварійних, відновних робіт та експлуатаційного утримання шляхом здійснення видатків відповідно до Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 590 від 09.06.2021 зі змінами та доповненнями.

Розпорядженням начальника Київської ОВА за №638 від 14.09.2022 на підставі листів Білоцерківської міської ради від 30.08.2022, Броварської міської ради від 31.08.2022 та Фастівської районної державної адміністрації від 01.09.2022 цей Перелік вчергове розширено та викладено в новій редакції, де вулиця Шевченка у селі Чопилки Ташанської СТГ залишається значитись серед інших вулиць сільських та міських громад Київської області, що потребують проведення аварійних, відновних робіт та експлуатаційного утримання (а.с.14-18).

29.09.2022 на офіційну електронну адресу Ташанської сільської ради на ім`я сільського голови ОСОБА_1 надійшов лист за № 8359/41/40/2/03-2022 від 29.09.2022 за підписом командира батальйону патрульної поліції у м. Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області Сергія Майстренка, в якому повідомлялось про необхідність у стислі строки провести осінній комісійний огляд автомобільних доріг комунальної власності на території Ташанської ОТГ та забезпечити участь представника сільської ради у такому огляді (а.с.57).

01.10.2022 голова Ташанської сільської ради ОСОБА_1 надав відповідь на вищевказаний лист командира батальйону патрульної поліції у м. Бориспіль та зазначив інформацію про делегованих представників (старост округів Ташанської СТГ) для залучення у проведенні осіннього комісійного огляду автомобільних доріг комунальної власності (а.с. 58).

Акт обстеження ділянки вулично-шляхової мережі від 05.10.2022 свідчить про те, що обстеження ділянки дороги по вул. Шевченка в селі Чопилки Ташанської СТГ Бориспільського району здійснено старшим інспектором ВРДР батальйону патрульної поліції в м. Бориспіль управління патрульної поліції у Київській області ДПП старшим лейтенантом поліції Дикушою В.В. та капітаном поліції Соловйовим М.С. у присутності голови Ташанської сільської ради ОСОБА_1 та виявлено недоліки в утриманні та експлуатації на ділянці цієї дороги, а саме: значне забруднення, осідання дорожнього покриття, ями та вибоїни. Обстежувану ділянку дороги визнано такою, що не відповідає вимогам ДСТУ 3587-97 (а.с.53).

До Акту обстеження відповідачем долучено фото ділянки вулично-шляхової дороги у післядощовому стані (а.с.55-57).

За результатами обстеження дороги по вул. Шевченка в селі Чопилки Ташанської СТГ Бориспільського району Сільський голова Ташанської СТГ ОСОБА_1 притягнутий до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 140 КУпАП, про що інспектором відділу безпеки дорожнього руху батальйону патрульної поліції у м. Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області капітаном поліції Соловйовим Михайлом Сергійовичем винесено Постанову серія БАД №155742 від 05.10.2022.

За змістом оскаржуваної Постанови ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді голови Ташанської СТГ, станом на 13:55 год 05.10.2022 не вжив своєчасних заходів щодо балансового утримання вулично-шляхової мережі по вул. Шевченка в с. Чопилки, що спричинило псування дорожнього покриття і невідповідність ДСТУ 3587-97 «Безпека дорожнього руху», чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 140 КУпАП. Прийнято рішення: накласти на ОСОБА_1 штраф 1 020,00 грн.

Надаючи правову цінку обставинам та матеріалам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У відповідності до ст. 125 КУпАП передбачено відповідальність за інші порушення правил дорожнього руху, крім передбачених статтями 121-128, частинами першою і другою статті 129, статтями 139 і 140 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 140 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху при утриманні автомобільних доріг і вулиць, залізничних переїздів, інших дорожніх споруд, невжиття заходів щодо своєчасної заборони або обмеження руху при виникненні умов, які загрожують безпеці руху, або неприйняття своєчасних заходів до відновлення безпечних умов для руху.

Відповідно до ч.2 ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Положеннями ч. 1 ст. 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Положеннями ч.1 ст.5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Аналізуючи вищевикладене, судова колегія зазначає, що умовою надання адміністративним судом захисту прав є встановлення їх порушення відповідачем, який перебуває у відповідних публічних правовідносинах із позивачем, проте своїми протиправними рішеннями, діями (бездіяльністю) впливає на його обов`язки, права чи інтереси.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст. 245 КУпАП).

За змістом ч. 1 ст. 140 КУпАП адміністративну відповідальність за порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху при утриманні автомобільних доріг і вулиць, залізничних переїздів, інших дорожніх споруд, невжиття заходів щодо своєчасної заборони або обмеження руху при виникненні умов, які загрожують безпеці руху, або неприйняття своєчасних заходів до відновлення безпечних умов для руху.

Об`єктом правопорушень, передбачених даною статтею, є суспільні відносини у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

Диспозиція вказаної статті включає кілька правопорушень, одне з них за об`єктивною стороною інкримінується ОСОБА_1 , а саме: недодержання правил, норм і стандартів, що стосується забезпечення безпеки дорожнього руху при утриманні автомобільних доріг і вулиць.

Суб`єктивна сторона відповідного правопорушення характеризується наявністю умислу, так і необережності.

Суб`єктами правопорушень, передбачених, зокрема частиною 1, можуть бути лише посадові особи, до компетенції яких належить додержання правил, норм і стандартів при утриманні шляхів, вжиття заходів щодо своєчасної заборони або обмеження руху чи позначення на дорогах місць провадження робіт.

Виходячи з об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 140 КУпАП, обов`язковому встановленню підлягають характер та ступінь забруднення та/або пошкодження автодороги відповідного виду аби мати можливість співвіднести виявлені недоліки утримання дороги із діючими правилами, нормами і стандартами, не дотримання яких тягне адміністративну відповідальність посадової особи, уповноваженої забезпечити належне утримання відповідних доріг (вулиць).

Вимоги до експлуатаційного стану автомобільних доріг, вулиць та залізничних переїздів визначаються ДСТУ 3587-97, які затверджено і введено в дію наказом Держстандарту України від 31 липня 1997 р. № 441

Гранично допустимі пошкодження площі покриття відповідної категорії та групи вулиць і доріг, а також терміни ліквідації з моменту їх виявлення повинні відповідати наведеним у таблиці 1 ДСТУ 3587-97.

При цьому зазначеними Правилами передбачено, що стан покриття проїзної частини та інших елементів дороги повинні перевірятися організаціями, які їх експлуатують, - щодекадно.

Згідно класифікатора, наведеного в ДСТУ 3587-97, дороги і вулиці населених пунктів за їх транспортно-експлуатаційними характеристиками поділяються на такі групи: група А - магістральні дороги безперервного і регульованого руху; група Б - магістральні вулиці загальноміського значення безперервного і регульованого руху, районного значення (транспортно-пішохідні); - група В - вулиці і дороги місцевого значення (житлові, промислово-складські, проїзди).

У п. 3.1.2 ДСТУ 3587-97 зазначені гранична глибина окремих осідань, вибоїн, яка не повинна перевищувати 4 см для доріг І - III категорій і груп А, Б вулиць і доріг населених пунктів; 6 см - для решти категорій і груп.

У таблиці 5 п. 3.1.12 ДСТУ 3587-97 наведені допустимі значення засміченості дорожнього покриття г/м 2 , або г/пог. м. щодо різних груп вулиць і доріг в населених пунктах (А, Б, В).

Як встановлено, у змісті оскаржуваної постанови про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не зазначено які саме правила, норми і стандарти, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху при утриманні вуличної дороги порушені особою, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Відповідні негативні наслідки неможливо встановити і суду, оскільки в Акті обстеження ділянки вулично-шляхової мережі від 05.10.2022 по вул. Шевченка в селі Чопилки не зазначена категорія чи група обстежуваної автомобільної дороги, необхідні заміри глибини ям, вимірювання площі пошкоджень на дорозі не здійснювались, не встановлено характер забруднення та його обсяг у відповідності до норм та стандартів, затверджених ДТСУ 3587-97.

Відео та фото обстеженої ділянки дороги свідчить лише про наявність пошкодження на ній у вигляді осідань та вибоїн, які заповнені дощовою водою.

За таких обставин висновок інспектора патрульної поліції, який виніс постанову, що при утриманні вуличної дороги по вул Шевченка в селі Чопилки сільським головою ОСОБА_1 , як посадовою особою Ташанської сільської ради, на балансі якої перебуває відповідна дорога, допущено порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху (ДСТУ 3587-97, ґрунтується на припущеннях, що є неприпустимим при звинуваченні у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 140 КУпАП.

Крім цього особа, яка винесла постанову не з`ясувала суб`єктивну складову відповідного адміністративного правопорушення, а саме: не встановлено жодної дії або бездіяльності ОСОБА_1 у певний період часу (декади), що згідно ДСТУ є періодом для чергової перевірки експлуатаційного стану дороги. Встановлення таких обставин визначають наявність або відсутність вини відповідної посадової особи та характер вини (умисел чи необережність).

В той же час, матеріали справи свідчать, що період перевірки (чергового обстеження дороги) припав на період воєнного стану, під час якого були внесені зміни в порядок здійснення видатків Державним казначейством з місцевого бюджету на ремонт доріг, і ОСОБА_1 в силу своїх посадових обов`язків на момент перевірки вчинив першочергові дії, пов`язані з забезпеченням фінансування ремонту дороги по вул. Шевченка в с. Чопилки в умовах воєнного стану.

Так, згідно розпорядження Київської ОВА за №638 від 14.09.2022 вулиця Шевченка у селі Чопилки Ташанської СТГ включена до остаточно затвердженого Переліку вулиць і доріг комунальної власності у населених пунктах Київської області, що потребують проведення аварійних, відновних робіт та експлуатаційного утримання шляхом здійснення видатків відповідно до Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 590 від 09.06.2021.

Предметом розгляду у даній справі є постанова серії БАД №155742 від 05.10.2022, винесена інспектором відділу безпеки дорожнього руху Батальйону патрульної поліції у м. Борисполі Управління патрульної поліції у Київській області Соловйовим М.С. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 140 КУпАП.

Згідно зі ст. 213 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Колегія суддів зазначає, що відповідачем у справі зазначено Інспектора відділу безпеки дорожнього руху Батальйону патрульної поліції у м. Борисполі Управління патрульної поліції у Київській області ДПП Соловйова Михайла Сергійовича.

В силу п. 11 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 23 Закону №580-VIII, у випадках, визначених законом, поліція здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

В силу ч.ч. 1-2 ст. 222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, а також про незаконний відпуск і незаконне придбання бензину або інших паливно-мастильних матеріалів (статті 80 і 81 (в частині перевищення нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах транспортних засобів), частина перша статті 44, стаття 89, частина друга статті 106-1, частини перша, друга, третя, четверта і шоста статті 109, стаття 110, частина третя статті 114, частина перша статті 115, стаття 116-2, частина друга статті 117, частини перша і друга статті 119, частини перша, друга, третя, п`ята, шоста, восьма, десята і одинадцята статті 121, статті 121-1, 121-2, частини перша, друга, третя, п`ята і шоста статті 122, частина перша статті 123, 124-1, 125, частини перша, друга і четверта статті 126, частини перша, друга і третя статті 127, статті 128-129, частина перша статті 132-1, частини перша, друга та п`ята статті 133, частини третя, шоста, восьма, дев`ята, десята і одинадцята статті 133-1, частина друга статті 135, стаття 136 (за винятком порушень на автомобільному транспорті), стаття 137, частини перша, друга і третя статті 140, статті 148, 151, частини шоста, сьома і восьма статті 152-1, статті 161, 164-4, статтею 175-1 (за винятком порушень, вчинених у місцях, заборонених рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради), статтями 176, 177, частини перша і друга статті 178, статті 180, 181-1, частина перша статті 182, статті 183, 192, 194, 195).

Таким чином, за приписами ст.222 КУпАП розгляд справ про адміністративні правопорушення правил дорожнього руху, зокрема ст. 125 та ч.1 ст.126 покладено на органи Національної поліції.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Приписами ч.1 ст.1 ЗУ «Про Національну поліцію» визначено, що національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно ч.1 ст.13 ЗУ «Про Національну поліцію» систему поліції складають:

1) центральний орган управління поліцією;

2) територіальні органи поліції.

Територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання (ч.1 ст.15 ЗУ «Про Національну поліцію»).

Відповідно до ч.1 ст.17 цього Закону поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Приписами ч.3 ст.288 КУпАП визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ст. 140 КУпАП інспектори відповідного орану поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, а саме - від імені Департаменту патрульної поліції Національної поліції України і її територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст.222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені зокрема ч.1 ст. 140 КУпАП.

Відповідно до ст.ст. 25, 26, 42 КАС України на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. Водночас позивач не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про залучення до участі у справі співвідповідачів і третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у ст. 222 - 244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17.09.2020 року у справі №742/2298/17 та від 26.12.2019 р. у справі за №724/716/16-а,

Так, Верховний Суд у вказаній справі виклав правовий висновок про те, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем у таких справах є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Згідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Колегія суддів звертає увагу на те, що органом Національної поліції, у даній справі, є Департамент патрульної поліції, від імені якого Інспектор відділу безпеки дорожнього руху Батальйону патрульної поліції у м. Борисполі Управління патрульної поліції у Київській області ДПП Соловйова Михайла Сергійовича уповноважене накладати адміністративні стягнення та розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Однак, Департамент, як суб`єкт владних повноважень, до участі у розгляді цієї адміністративної справи, судом першої інстанції залучений не був, заміну неналежного відповідача судом проведено також не було.

Таким чином, позивачем заявлено позов до неналежного відповідача - Інспектора відділу безпеки дорожнього руху Батальйону патрульної поліції у м. Борисполі Управління патрульної поліції у Київській області ДПП Соловйова Михайла Сергійовича.

Належним відповідачем у даній справі є Департамент патрульної поліції, тобто, відповідний суб`єкт владних повноважень від імені якого винесена постанова про накладення адміністративного стягнення, оскільки, Інспектор відділу безпеки дорожнього руху Батальйону патрульної поліції у м. Борисполі Управління патрульної поліції у Київській області ДПП Соловйова Михайла Сергійовича є уповноваженою особою Департаменту патрульної поліції.

Тобто, у даному випадку суд першої інстанції повинен був за правилами ст.48 КАС України змінити первісного відповідача належним або залучити як другого відповідача.

Поряд з цим, Департамент патрульної поліції Національної поліції України до участі у справі в якості належного відповідача судом першої інстанції залучено не було.

За приписами ч. 3 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Отже, з наведеної норми слідує, що можливість заміни неналежного відповідача може здійснюватися виключно під час розгляду справи в суді першої інстанції.

Аналогічна правова позиція викладені у постанові Верховним Судом у постанові №162/445/16-а від 02 вересня 2020 року.

Верховним Судом у вказаній справі зазначено, що «суд першої інстанції вищенаведених вимог процесуального закону не дотримав, та, вирішуючи спір за позовом про скасування постанови від 07.05.2016 року № 002298 по справі про адміністративне правопорушення, пред`явленим до головного державного інспектора Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Волинській області Токарчука С.В. не з`ясував, хто є належним відповідачем у справі та, за очевидної необхідності, не вирішив питання про залучення до участі у справі належного відповідача чи співвідповідача».

У даному випадку, суд апеляційної інстанції переглядаючи рішення суду першої інстанції в порядку апеляційного провадження, позбавлений можливості в межах наданої йому КАС України компетенції виправити вказаний процесуальний недолік суду першої інстанції та мав відмовити у задоволенні позовних вимог з мотивів того, що позов заявлено до неналежного позивача, оскільки ч. 7 ст. 48 вказаного Кодексу визначено, що заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції. Іншого процесуальним законодавством не передбачено.

У відповідності до ч. 4 ст. 48 КАС України, якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Згідно ч. 7 ст. 48 КАС України, заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Верховний суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 17 вересня 2020 року у справі №742/2298/17 зазначив наступне: «…позивач не завжди спроможний правильно визначити відповідача. Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. Заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі, й за клопотанням самого відповідача, або навіть за ініціативою суду».

Колегія суддів зазначає, що суд апеляційної інстанції, переглядаючи рішення суду першої інстанції в порядку апеляційного провадження, позбавлений можливості, в межах наданих йому КАС України процесуальних повноважень, виправити вказаний процесуальний недолік суду першої інстанції та здійснити заміну первинного відповідача належним відповідачем чи залучити співвідповідача.

Так само, в силу приписів ст. 315 КАС України, суд апеляційної інстанції не наділений повноваженнями направляти справу на новий розгляд, у разі виявлення порушень норм процесуального права, які є безумовною підставою до скасування судового рішення.

При цьому, колегія суддів зауважує, що відмова у задоволенні адміністративного позову, заявленого до неналежного відповідача, враховуючи неможливість його заміни на стадії перегляду судового рішення в апеляційному порядку, не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду з тим самим позовом, проте, вже до належного відповідача.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного, викладеною у постанові від 28 листопада 2019 року у справі № №826/12172/18.

Зважаючи вищевикладене, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , оскільки відповідач, до якого позивач звернувся до суду з даним позовом, не є належними особами до якої може бути пред`явлено позов у спірних правовідносинах.

Враховуючи ту обставину, що адміністративний позов заявлено до неналежного відповідача та з врахуванням відсутності у суду апеляційної інстанції можливості замінити його належним відповідачем, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову, який заявлений до неналежного відповідача.

Щодо решти доводів апеляційної інстанції, то вони не мають суттєвого значення для вирішення питання, оскільки, як вже зазначено судовою колегією, позов пред`явлено не до належної особи.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції рішення ухвалено при неповному з`ясуванні обставин справи та з помилковим застосуванням норм матеріального та процесуального права, а тому рішення Переяслав - Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 20 лютого 2023 року підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позову.

Згідно з пунктом другим ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Таким чином, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення у справі про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 205, 241, 242, 243, 251, 271, 272, 286, 308, 311, 313, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департамент патрульної поліції - задовольнити частково.

Рішення Переяслав - Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 20 лютого 2023 року - скасувати та ухвалити у справі нове судове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Інспектора відділу безпеки дорожнього руху Батальйону патрульної поліції у м. Борисполі Управління патрульної поліції у Київській області ДПП Соловйова Михайла Сергійовича, третя особа: Департамент патрульної поліції про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття справи про адміністративне правопорушення, відмовити в повному обсязі.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття і не може бути оскаржена.

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак

М.І. Кобаль