Справа № 420/1949/23
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2023-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1949/23
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 квітня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Бутенка А.В., розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:
Стислий зміст позовних вимог.
ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Херсонській області, в якій просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області № 401 від 31.05.2022 року в частині притягнення до дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби сержанта поліції ОСОБА_1 , командира відділення № 2 взводу № 1 роти конвойної служби;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області № 387 о/с від 22.06.2022 року у частині застосування дисциплінарного стягнення до сержанта поліції ОСОБА_1 , командира відділення № 2 взводу № 1 роти конвойної служби у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції у званні сержанта поліції, на посаді командира відділення № 2 взводу № 1 роти конвойної служби;

- стягнути за рахунок державних асигнувань з Головного управління Національної поліції в Херсонській області (73000, м. Херсон, вул. Лютеранська 4; Код ) на користь ОСОБА_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПГІ: НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з моменту звільнення, а саме з 23 червня 2022 року по день фактичного поновлення на посаді.

Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
В обґрунтування позовних вимог в позові та відповіді на відзив позивачем зазначено, що як вбачається зі змісту оскаржуваних наказів, його звільнено зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні службових обов`язків поліцейського в період дії воєнного стану в Україні, в порушенні Присяги працівника поліції, невиконанні наказу начальника ГУНП від 24.02.2022 № 87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район» та відсутності з 24.02.2022 на службі без поважних причин. Із зазначеним позивач категорично не погоджується зазначивши, що Наказ ГУНП Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район» від 24.02.2022 № 87 позивач не отримував. Інформація про передислокацію особового складу ГУНП в Херсонській області на територію Миколаївської області до нього не доводилась. Керівництвом ГУНП з першого дня окупації Херсонської області не вживало заходів щодо евакуації підпорядкованого особового складу та членів їх сімей. Згідно інформації з офіційних джерел, з моменту окупації до теперішнього часу з території Херсонської області органами влади "зелені коридори" для евакуації людей на підконтрольну Україні територію жодного разу не організовувались. Позивач вказує, що на момент прийняття рішення про проведення службового розслідування відносно нього, так і на момент винесення спірних наказів він не міг бути присутнім у м. Миколаєві та не міг надати жодних пояснень оскільки його не було повідомлено про ці події. Більше того, при спробі виїзду з тимчасово окупованих територій, 1 березня 2022 року окупантами було вбито його дядька ОСОБА_2 , що справило значне враження на позивача та його батьків і прямо вплинуло на можливість та готовність до подальшого виїзду з окупованої території, адже реально існувала небезпека для життя і здоров`я. З огляду на викладене позивач вважає оскаржуваний наказ № 401 прийнятий 31.05.2022 року та наказ № 387 о/с видано 22.06.2022 року необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню.

23.02.2023 року за вх. № ЕС/1426/23 від Головного управління Національної поліції в Херсонській області надійшов відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого зазначено, що відповідач позовні вимоги не визнає та просить відмовити в їх задоволенні, зазначивши, що твердження позивача про недоведеність йому наказу про евакуацію (передислокацію) ГУНП в Херсонській області спростовуються долученими до відзиву доказами, а саме скриншотами з групи «Інформування керівництва ГУНП», з яких вбачається, що саме ОСОБА_3 начальником УОАЗОР ГУНП в Херсонській області було опубліковано відданий начальником ГУНП в Херсонській області полковником поліції ОСОБА_4 наказ, а саме: «Все 100% эвакуация л/с!! В сторону Николаева», поясненнями наданими його підлеглим заступником начальника УОАЗОР ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 , який пояснив, що 25.02.2022 наказ начальника ГУНП в Херсонській області про евакуацію в групі «Інформування керівництва ГУНП» був опублікований саме ОСОБА_3 , 25.02.2022 у першій половині дня знаходився в ГУНП в Херсонській області в службовому кабінеті заступника начальника ОСОБА_6 , де також перебував начальник ГУНП ОСОБА_4 , інші керівники ГУНП та інші керівники підрозділів ГУНП. Близько 13-00, начальник ГУНП ОСОБА_4 оголосив наказ про проведення евакуації особового складу, який ще залишився у м. Херсоні. Вказана команду начальника ГУНП була викладена в групі інформування керівників ГУНП» для доведення до усіх підлеглих працівників їх керівниками. Об 14-10 начальником УОАЗОР ОСОБА_3 про евакуацію продубльована в групі «УОАЗОР». Про публікацію наказу начальником ГУНП про евакуацію в групі «Інформування керівників ГУНП» у месенджері «Telegram» 24.02.2022 саме ОСОБА_3 підтверджують в інформаційних довідках заступники начальника ГУНП в Херсонській області полковник поліції ОСОБА_7 та полковник поліції ОСОБА_6 та начальник ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , який пояснює, що об 11.28 год. 24.02.2022 начальником УОАЗОР ГУНП полковником поліції ОСОБА_3 в зазначену групу надіслано наказ щодо необхідності евакуації, який ним відданий та для подальшого дублювання наказу про евакуацію особовому складу в бік м. Миколаєва. «Все 100% евакуация л/с!! В сторону Николаева», а о 11.42 год. підтверджено дану команду трьома знаками оклику «!!!». Відповідач вважає, що відсутність у позивача транспортного засобу спростовується твердженням позивача про спроби ним виїзду з окупованої території. Крім того, за інформацією наданою АВ ЦЗ ГУНП в Херсонській області, за УОАЗОР ГУНП в Херсонській області був закріплений службовий транспорт. Доведення необхідності евакуюватися та наявність можливості виїзду на підконтрольні Україні територію спростовується доданими до відзиву доказами. За інформацією УКЗ ГУНП протягом 22 днів (з 18.04.-31.05.2022) у той період, який зазначено позивачем у позові про спроби наміру виїхати, на підконтрольну територію прибуло 744 атестованих працівників ГУНП в Херсонській області. За інформацією Херсонської обласної військової адміністрації, станом на 30.05.2022 року, за даними операторів мобільного зв`язку тимчасово окуповану територію Херсонської області покинуло 178 224 особи жителів Херсонської області. Крім того, можливість виїхати з тимчасово окупованих громад Херсонської області підтверджується публікаціями в засобах масової інформації «Українській правді» від 24.05.2022 в статті Херсонську область залишило 50 % населення та «Типичний Херсон» від 12.05.2022 в якій стверджується про те, що з тимчасово окупованої Херсонщини виїхав кожний п`ятий мешканець. Вищевикладене дає підстави стверджувати, що всі мешканці Херсонської області та працівники поліції, які мали та мають намір та бажання вийти на підконтрольну Україні територію покинули та продовжують виїжджати з тимчасово окупованої територіальної громади Херсонської області.

Заяви чи клопотання від сторін.
28.02.2023 року за вх. № ЕС/1580/23 від позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

28.02.2023 року за вх. № ЕС/1581/23 від позивача надійшло клопотання щодо проведення допиту свідків.

28.02.2023 року за вх. № ЕС/1583/23 від позивача надійшла відповідь на відзив.

28.02.2023 року за вх. № ЕС/1593/23 від позивача надійшло клопотання про проведення письмового опитування учасників справи.

07.03.2023 року за вх. № ЕС/1827/23 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

07.03.2023 року за вх. № ЕС/1828/23 від відповідача надійшло клопотання про поновлення строку для подання відзиву.

07.03.2023 року за вх. № ЕС/1830/23 від відповідача надійшли заперечення на клопотання позивача про проведення письмового опитування представника ГУНП в Херсонській області.

09.03.2023 року за вх. № 7300/23 від позивача надійшла відповідь на відзив.

13.03.2023 року за вх. № ЕС/2041/23 від позивача надійшли додаткові пояснення по справі.

13.03.2023 року за вх. № 7584/23 від відповідача надійшли заперечення.

22.03.2023 року за вх. № ЕП/9593/23 від відповідача надійшли витребувані судом докази.

23.03.2023 року за вх. № 8952/23 від відповідача надійшли витребувані судом докази.

27.03.2023 року за вх. № ЕС/2551/23 від позивача надійшли додаткові пояснення по справі.

Процесуальні дії вчинені судом.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 06.02.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу було прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Витребувано від Головного управління Національної поліції в Херсонській області належним чином засвідчену копію особової справи сержанта поліції ОСОБА_1 командира відділення № 2 взводу № 1 роти конвойної служби; належним чином засвідчена копію матеріалів службового розслідування (дисциплінарного провадження) сержанта поліції ОСОБА_1 командира відділення № 2 взводу № 1 роти конвойної служби; належним чином засвідчену копію довідки про розмір грошового забезпечення сержанта поліції ОСОБА_1 командира відділення № 2 взводу № 1 роти конвойної служби за березень, квітень, травень 2022 року.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 07.03.2023 року задоволено частково клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів по справі № 420/1982/23. Витребувано від Головного управління Національної поліції в Херсонській області засвідчені належним чином копії наступних письмових доказів: матеріалів особової справи сержанта поліції ОСОБА_1 (0098488); матеріалів службового розслідування призначеного наказом ГУНП від 10.05.2022 № 184. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про виклик свідків та щодо проведення письмового опитування учасників справи - відмовлено.

Обставини справи.
ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України на посаді командира відділення № 2 взводу № 1 роти конвойної служби Головного управління Національної поліції в Херсонській області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 22.06.2022 № 387 о/с ОСОБА_1 звільнений зі служби в Національній поліції згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України Про Національну поліцію у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення за результатами проведеного службового розслідування, підстава - наказ № 401 від 31.05.2022.

Відповідно до висновку службового розслідування, дисциплінарний проступок виразився у порушенні службової дисципліни, невиконанні службових обов`язків, в порушенні Присяги, невиконанні наказу начальника ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 та відсутність з 24.02.2022 на службі без поважних причин.

Зважаючи на те, що накази про застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та звільнення зі служби в поліції є протиправними, такими, що грубо порушують права ОСОБА_3 та підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду із даним адміністративним позовом.

З висновку службового розслідування судом встановлено, що на розгляд керівництва ГУНП в Херсонській області надійшла доповідна записка заступника начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_6 від 10.05.2022 про те, що деякі поліцейські ГУНП не виконали вимоги наказу ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район», не покинули територіальні громади Херсонської області, які перебувають у тимчасовій окупації РФ, для здійснення відповідно до своєї посади повноважень, безпосередньо пов`язаних з реалізацією завдань та виконанням функцій покладених на поліцію, на підконтрольній Україні території та станом на 07.05.2022 відсутні без поважних причин на службі. В зазначеній доповідній записці зазначено, що станом на 07.05.2022 відсутні на службі без поважних причин поліцейські підрозділів ГУНП в Херсонській області, які згідно з наказом ГУНП № 87 не прибули (евакуювалися) до місця передислокації Головного управління або до безпечних районів, зокрема: полковник поліції ОСОБА_8 (0017008), начальник управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування.

Службовим розслідуванням встановлено, що заступником начальника УКЗ ГУНП підполковником поліції ОСОБА_9 , у присутності в якості свідків заступника начальника відділу УКЗ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_10 та начальника відділу УКЗ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_11 , 07.05.2022 та 10.05.2022 складено акти про відсутність на службі (робочому місці) в місцях дислокації ГУНП вищевказаних працівників (акти № 621/2/02-2022 від 07.05.2022 та № 660/2/02-2022 від 10.05.2022).

Наказом ГУНП від 10.05.2022 № 184 за фактом порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Херсонській області, що виразилось у невиконанні наказу начальника ГУНП щодо евакуації (передислокації) підпорядкованих підрозділів у визначений безпечний район, а також відсутності працівників поліції без поважних причин на службі, призначене дане службове розслідування.

Службовим розслідуванням встановлено, що 24.02.2022 відбулося вторгнення військ Російської Федерації на територію України та розпочалася повномасштабна збройна агресія РФ проти України.

У зв`язку з цим, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, із змінами внесеними Указом Президента України № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який у подальшому продовжено до 23.08.2022.

Військовому командуванню (Генеральному штабу Збройних Сил України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , командуванням видів, окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, управлінням оперативних командувань, командирам військових з`єднань, частин Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України) разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування наказано запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район» було оголошено евакуацію особового складу, документів та майна у визначене безпечне місце.

У відповідності до інформації з групи «Інформування керівників ГУНП» у месенджері «Telegram», яка використовувалася для здійснення інформування керівників органів та підрозділів ГУНП в Херсонській області (на той час у вказаній групі перебувало 192 керівника різних рівнів) з питань службової діяльності, встановлено, що об 11.28 год. 24.02.2022 начальником УОАЗОР ГУНП полковником поліції ОСОБА_12 в зазначену групу надіслано інформацію щодо отримання від начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_4 та подальшу дублювання наказу про евакуацію особового складу в бік м. Миколаєва, а саме: «Все 100% эвакуация л/с!! В сторону Николаева». На запитання деяких керівників щодо евакуації, об 11.42 год. того ж дня полковником поліції ОСОБА_3 додатково здійснено наголошення на виконанні зазначеного наказу трьома знаками оклику «!!!». Надалі, о 17.40 год. полковник поліції ОСОБА_3 в указану групу надіслано повідомлення «УВАГА ВСІМ! Орієнтовно о 19.00 год., якщо не зміниться ситуація, або пропаде зв`язок забезпечити евакуацію о/с у бік м. Миколаєва». О 19.57 год. підполковником поліції ОСОБА_13 в групу надіслано повідомлення «Николаев говорит нашим сотрудникам эвакуация и выдвигаться на Вознесенск», на вказане повідомлення полковник поліції ОСОБА_4 надав команду «Так. Давайте з ними».

В подальшому, 24.02.2022 заступником начальника ГУНП полковником поліції ОСОБА_7 у месенджері запропоновано працівникам повернутися до ГУНП для несення служби. 25.02.2022, приблизно в обідній час, полковником поліції ОСОБА_7 за допомогою месенджера надано команду особовому складу, який не евакуювався у безпечне місце, виїхати в бік м. Миколаєва.

За інформацією УКЗ ГУНП, станом на 24.02.2022 загальна фактична чисельність атестованого особового складу Головного управління складає 2117 працівників.

Також, аналізуючи інформацію УКЗ ГУНП щодо чисельності атестованих працівників ГУНП в Херсонській області, які з початку широкомасштабної збройної агресії РФ та тимчасової окупації територій Херсонської області прибули на підконтрольну територію Збройних сил України для несення служби до підрозділів поліції інших регіонів, встановлено, що станом на 18.04.2022 налічується 781 працівник, станом на 09.05.2022 1467.

Тобто, протягом 22 днів (з 18.04.-31.05.2022) на підконтрольну територію прибуло 744 атестованих працівників ГУНП в Херсонській області.

З метою виконання пункту 6 розділу IV рішення наради керівництва Національної поліції від 22.04.2022 (протокол наради НПУ № 9), службової телеграми ГУНП від 03.05.2022 № 529/01/2-2022, керівники підрозділів (служб) та територіальних (відокремлених) підрозділів поліції ГУНП в Херсонській області доповіли керівництву ГУНП про факти відсутності без поважних причин на службі підлеглих працівників та станом на 07.05.2022 їх кількість становить 453 особи.

Крім того, більшість членів дисциплінарної комісії покинули ГУНП в Херсонської області 25.02.2022 близько опівдня, що підтверджує відсутність блокування виїзду збройними силами РФ з м. Херсона, принаймні до опівдня 25.02.2022.

Таким чином, дисциплінарна комісія прийшла до висновку про те, що вчинили дисциплінарний проступок, який полягає в порушенні службової дисципліни, не виконанні службових обов`язків поліцейського в період дії воєнного стану в Україні, в порушенні Присягу працівника поліції, не виконанні наказу начальника ГУНП від 24.02.2022 № 87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район» та відсутності з 24.02.2022 на службі без поважних причин, наступні працівники поліції:

- полковник поліції ОСОБА_8 (0017008), начальник управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування.

Окремо з довідки наданої начальником ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 до Одеського окружного адміністративного суду встановлено, що 14.02.2022 відповідно наказу Голови Національної поліції України № 124 особовий склад ГУНП в Херсонській області був переведений на посилений варіант службової діяльності.

24.02.2022, близько 05.00 год. з боку РФ через територію тимчасово окупованого півострова Крим, розпочалося військове вторгнення на територію Херсонської області. Полковником поліції ОСОБА_4 через чергового ГУНП в Херсонській області було надано наказ «Бойова тривога» службам, органам та підрозділам ГУНП і міжрегіональним територіальним підрозділам НПУ з місцем дислокації в м. Херсон. Також, було надано вказівку розпочати заходи по евакуації документації, зброї та матеріальних цінностей відповідно до встановленого порядку.

О 06.00 год. 24.02.2022 у службовому кабінеті начальника ГУНП в Херсонській області полковника поліції ОСОБА_4 за участю заступників та керівників служб Головного управління було розгорнуто роботу оперативного штабу управління. У цей же час відповідно до наданого керівником ГУНП наказу особовий склад структурних підрозділів ГУНП в Херсонській області та окремих МТО по прибуттю за місцем дислокації адміністративної будівлі ГУНП в Херсонській області (м. Херсон, вул. Лютеранська, 4) у черговій частині главку отримали табельну та автоматичну зброю.

О 06.00 год. 24.02.2022 було розпочато евакуацію до м. Херсон матеріальних цінностей та зброї.

О 07.00 год. 24.02.2022 керівництвом ГУНП в Херсонській області було отримано підтверджену інформацію про завдання ракетних ударів окупаційними військами російської федерації по аеропорту міста Херсон та ряду військових частин.

О 07.47 год. 24.02.2022 за вказівкою начальника ГУНП в Херсонській області введено в дію оперативний план «Фортеця» по охороні та обороні адміністративної будівлі ГУНП в Херсонській області, за адресою: м. Херсон, вул. Лютеранська, 4.

Близько 08.45 год. за результатами доповіді керівництву Національної поліції України начальником ГУНП в Херсонській області полковником поліції ОСОБА_4 про поточну ситуацію прийнято рішення про залучення максимальної кількості особового складу на забезпечення громадського порядку і безпеки шляхом авто та пішого патрулювання.

О 09.00 год. 24.02.2022 проведено загальний збір особового складу ГУНП в Херсонській області, на якому поліцейським з числа осіб чоловічої статі надано вказівку заступати на охорону громадського порядку, особам жіночої статі, надано вказівку залишити місце дислокації та тимчасово залишатися за місцем проживання на зв`язку.

Керівництву ГУНП в Херсонській області систематично надходила інформація про розгортання активних бойових дій на підступах до міста Херсон. Так, близько 11.00 год. 24.02.2022 було отримано дані щодо десантування окупантів в районі Антонівського мосту. Над містом та адміністративною будівлею ГУНП візуально спостерігалося переміщення ворожих гелікоптерів.

Об 11.20 год. 24.02.2022 отримано підтверджену інформацію про те, що українські військові залишили територію Каховської ГЕС, охорону якої вони здійснювали.

Після інформування керівництва Національної поліції України про поточну ситуацію полковником поліції ОСОБА_4 було прийнято рішення про евакуацію особового складу ГУНП в Херсонській області та його структурних підрозділів до м. Миколаїв.

Джерела права й акти їх застосування.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України Про Національну поліцію.

Відповідно до п.п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.19 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Приписами ч.1 ст.1 Дисциплінарного Статуту передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.2 Дисциплінарного статуту, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Статтею 3 Дисциплінарного статуту визначено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст.14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь до поліцейських, які мають первинні спеціальні звання, та у виді звільнення з посади до поліцейських, які обіймають посади найнижчого рівня, не застосовується.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно із пунктом 1 Розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Пунктами 3 та 4 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Відповідно до ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно ч.ч.4-6 ст.5 Дисциплінарного статуту, поліцейському забороняється виконувати злочинний або явно незаконний наказ. У разі одержання наказу, що суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що зобов`язаний невідкладно в письмовій формі доповісти керівнику, який віддав (видав) наказ, та своєму безпосередньому керівникові, а в разі наполягання на його виконанні - письмово повідомити про це прямому керівнику.

Виконання поліцейським злочинного або явно незаконного наказу, а також невиконання правомірного наказу тягнуть за собою відповідальність, передбачену цим Статутом та законом.

Наказ вищих органів, керівників, посадових та службових осіб не може бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.
Висновки суду.
Дослідивши всі обставини справи суд зазначає, що твердження позивача, що наказ ГУНП в Херсонській області «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в безпечний район від 24.02.2022 № 87 він не отримував, інформація про передислокацію особового складу на територію Миколаївської області до нього не доводилася, керівництвом не вжити заходів щодо евакуації підпорядкованого особового складу та членів їх сімей, «зелені коридори» органами державної влади не організовувались, він робив спроби виїзду на підконтрольну Україні територію, продовжував нести службу після 24.02.2022, про неможливість виїзду він інформував на лінію « 102», виїзд і в`їзд з території Херсонської області закриті, після 24.02.2022 він продовжував нести службу у м. Херсоні, є необґрунтованими та безпідставними, не підтверджені належними та допустимими доказами.

Зі змісту матеріалів справи вбачається, що твердження позивача про недоведеність йому наказу про евакуацію (передислокацію) ГУНП в Херсонській області спростовуються долученими до відзиву доказами, а саме:

скриншотами з групи «Інформування керівництва ГУНП», з яких вбачається, що ОСОБА_3 начальником УОАЗОР ГУНП в Херсонській області було опубліковано відданий начальником ГУНП в Херсонській області полковником поліції ОСОБА_4 наказ, а саме: «Все 100% эвакуация л/с!! В сторону Николаева»;

поясненнями наданими його підлеглим заступником начальника УОАЗОР ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 , який пояснив, що 24.02.2022 наказ начальника ГУНП в Херсонській області про евакуацію в групі «Інформування керівництва ГУНП» був опублікований саме ОСОБА_3 , 25.02.2022 у першій половині дня знаходився в ГУНП в Херсонській області в службовому кабінеті заступника начальника ОСОБА_6 , де також перебував начальник ГУНП ОСОБА_4 , інші керівники ГУНП та інші керівники підрозділів ГУНП. Близько 13-00, начальник ГУНП ОСОБА_4 оголосив наказ про проведення евакуації особового складу, який ще залишився у м. Херсоні. Вказана команду начальника ГУНП була викладена в групі інформування керівників ГУНП» для доведення до усіх підлеглих працівників їх керівниками. Об 14-10 начальником УОАЗОР ОСОБА_3 про евакуацію продубльована в группі «УОАЗОР».

Про публікацію наказу начальником ГУНП про евакуацію в групі «Інформування керівників ГУНП» у месенджері «Telegram» 24.02.2022 саме ОСОБА_3 підтверджують в інформаційних довідках заступники начальника ГУНП в Херсонській області полковник поліції ОСОБА_7 та полковник поліції ОСОБА_6 та начальник ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , який пояснив, що об 11.28 год. 24.02.2022 начальником УОАЗОР ГУНП полковником поліції ОСОБА_3 в зазначену групу надіслано наказ щодо необхідності евакуації, який ним відданий та для подальшого дублювання наказу про евакуацію особовому складу в бік м. Миколаєва. «Все 100% евакуация л/с!! В сторону Николаева», а о 11.42 год. підтверджено дану команду трьома знаками оклику «!!!».

Відсутність у позивача транспортного засобу спростовується твердженням позивача про спроби ним виїзду з окупованої території.

Крім того, за інформацією наданою АВ ЦЗ ГУНП в Херсонській області, за УОАЗОР ГУНП в Херсонській області був закріплений службовий транспорт.

Доведення необхідності евакуюватися та наявність можливості виїзду на підконтрольні Україні територію спростовується доданими до відзиву доказами.

За інформацією УКЗ ГУНП протягом 22 днів (з 18.04.-31.05.2022) на підконтрольну територію прибуло 744 атестованих працівників ГУНП в Херсонській області.

За інформацією Херсонської обласної військової адміністрації, станом на 30.05.2022 року, за даними операторів мобільного зв`язку тимчасово окуповану територію Херсонської області покинуло 178 224 особи жителів Херсонської області.

Також, можливість виїхати з тимчасово окупованих громад Херсонської області підтверджується публікаціями в засобах масової інформації «Українській правді» від 24.05.2022 в статті Херсонську область залишило 50 % населення та «Типичний Херсон» від 12.05.2022 в якій стверджується про те, що з тимчасово окупованої Херсонщини виїхав кожний п`ятий мешканець.

Фактично позивач, починаючи з 24.02.2022 року перебував на окупованій території Херсонської області та про жодні спроби прибути до місця дислокації підрозділу у місті Миколаїв керівництву не повідомляв. Натомість зважав на відсутність можливості виїхати, що суперечить встановленим судом обставинам, зокрема багаточисленним фактам евакуації особового складу ГУ НП в Херсонській області протягом періоду, починаючи з 24.02.2022 та до теперішнього часу.

Суд також враховує, що зазначені позивачем підстави для залишення у м. Херсоні не є для поліцейського поважною причиною для самовільного залишення місця служби та дислокації підрозділу, де служив позивач.

Натомість суд звертає увагу, що поліцейському не надано повноважень самостійного, вільного визначення ним місця несення служби, зміну підрозділу, самостійного усунення поліцейським від виконання обов`язків за основним місцем несення служби без відповідного наказу прямого керівника.

Суд звертає увагу, що дотримання вищезазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил етичної поведінки поліцейських є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Крім того, з тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року по справі № 815/4478/16.

Суд вважає за необхідне зазначити й те, що чинним законодавством не визначено поняття дискредитації.

Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Аналізуючи складові цього поняття, суд дійшов до висновку, що вони тісно пов`язані з морально-етичними нормами. Отже, вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Отже, під вчинками, що дискредитують звання працівника Національно поліції України та власне органи національної поліції, слід розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою органу внутрішніх справ у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника органів внутрішніх справ та власне органи внутрішніх справ.

З огляду на вказане, з точки зору стороннього розсудливого спостерігача, порушення позивачем цих приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава.

Зазначене безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі № 816/604/17).

Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 по справі № 815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі Звежинський проти Польщі (заява № 34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 у справі Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії (заява № 63235/00).

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів Національної поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Підсумовуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з врахуванням реального військового стану в Державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому суд погоджується з аргументами відповідача про те, що спірні накази є правомірними та обґрунтованими, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку.

При вирішення спору, суд виходить із передбаченого ст.2 КАС України завдання адміністративного судочинства, яким є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В даному випадку накази Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 31 травня 2022 року № 401 про застосування дисциплінарного стягнення в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції та від 22 червня 2022 року № 387 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення - відповідають ознакам правомірних рішень і судом не встановлено підстав для визнання їх протиправними та скасування. Наведені ж стороною позивача доводи щодо неправомірності вказаних наказів судом відхиляються як безпідставні та необґрунтовані.

На підставі викладених обставин та досліджених доказів, суд дійшов висновку, що в даних спірних відносинах ГУНП в Херсонській області при винесенні оскаржених наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції діяло на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, матеріалами справи підтверджена правомірність оскаржуваних наказів про звільнення позивача зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України Про Національну поліцію.

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Розподіл судових витрат
Згідно з вимогами ст.139 КАС України судові витрати не стягуються.

Керуючись ст.ст.7, 9, 241-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:
В задоволенні позову ОСОБА_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; адрес для листування: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Херсонській області (73000, м. Херсон, вул. Лютеранська, 4; ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя А.В. Бутенко