Справа № 460/22278/22
Суддя: Гінда Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2023 рокуЛьвівСправа № 460/22278/22 пров. № А/857/17317/22
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача: Гінди О.М.,

суддів: Ніколіна В.В., Пліша М.А.,

за участю секретаря судових засідань Гранат В.В.,

розглянувши у судовому засіданні апеляційну скаргу Рівненської митниці на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2022 року (головуючий суддя: Нор У.М., місце ухвалення - м. Рівне, дата складення повного тексту судового рішення 07.11.2022) у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Рівненської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

ОСОБА_1 , 26.07.2022 звернувся з позовом до суду, в якому просив визнати протиправним та скасувати Рішення сектору класифікації товарів про визнання коду товару від 08.06.2022 № КТ-UA-2022.

Обґрунтовує позов тим, що за основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, встановленого Законом України «Про Митний тариф України» від 04.06.2020, класифікація товарів в УКТЗЕД, перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис, тому позивачем обґрунтовано визначено код експортованого за МД № ЕК10АА №204030/2022/003485 від 20.04.2022 товару, як 44160000. Оскільки задекларований для поставки компанії UAB «BASINTA» Ltd товар точніше описується саме в групі товарної позиції 4416.

Зазначає, що позивачем та його декларантом ТзОВ «Юнона Брокер» ОСОБА_2 до митного контролю та митного оформлення подано всі необхідні документи для проведення митного оформлення та випуску у вільний обіг за межі митної території України (експорт) товару «Клепка з деревини дуба - ґатунок «D» призначена для виготовлення кістяка, верхніх та нижніх днищ бондарних виробів. Крім цього, експертним висновком Рівненської торгово-промислової палати № В-72 від 20.05.2022 зазначено, що на вантажному автомобілі НОМЕР_1 /АІ0111X1 завантажена та пред`явлена клепка з деревини дуба необроблена загальним об`ємом 24,654 м. куб., яка призначена для виготовлення кістяка, верхніх та нижніх днищ бондарних виробів, і відповідає СОУ 20.10- 37-369:2006 «Клепка дубова. Технічні умови» та контракту № 1/22 від 04.01.2022.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2022 року позов задоволено.

Із цим рішенням суду першої інстанції не погодився відповідач та оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає таким, що прийняте з неповним з`ясуванням обставин, а тому просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити.

Обґрунтовуючи апеляційні вимоги, посилається на те, що результатами проведеного митного огляду встановлено, що спірний товар за своїми характеристиками не відноситься до частин бондарних виробів, а саме бочок. Тому, керуючись Поясненням до товарних позицій 4416, 4407, ОПІ 1, 6, з врахуванням фотографій товару, зазначений товар необхідно класифікувати в товарній категорії .

Позивач, 14.03.2023, подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Сторони в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про його дату, час та місце.

У відповідності до ч. 4 ст. 229 і ч. 2 ст. 313 КАС України неявка сторін належним чином повідомлених про дату, час, місце розгляду справи не перешкоджає апеляційному розгляду справи і такий проведено у їх відсутності без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга задоволеною бути не може з таких мотивів.

Судом першої інстанції встановлено, що 20.05.2022 з метою декларування товарів, що належать ФОП ОСОБА_1 , декларантом ТзОВ «Юнона Брокер» ОСОБА_2 , на виконання договору-доручення про надання послуг по декларуванню товарів № 9 від 08.051.2020 на митний пост «Костопіль» Рівненської митниці ДФС подано митну декларацію типу ЕК10АА № 204030/2022/003485 та документи для проведення митного оформлення та випуску у вільний обіг за межі митної території України (експорт) товару «Клепка з деревини дуба - ґатунок «D» призначена для виготовлення кістяка, верхніх та нижніх днищ бондарних виробів. Код УКТ ЗЕД .

Товар експортувався згідно контракту № 1/22 від 04.01.2022 до Республіки Литва, укладеного ФОП ОСОБА_1 з компанією UAB «BASINTA» Ltd.

На підставі проведеного митного огляду 08.06.2022 та висновку СЛЕД Держмитслужби № -0074, сектором класифікації товарів Рівненської митниці винесено Рішення про визначення коду товару № KT-UA-2022 від 08.06.2022, згідно якого код товару змінено на УКТЗЕД - «Лісоматеріали з деревини дуба, розпиляні, не стругані - ґатунок «D» - 24,654 м. куб. Розміри: товщина 33 мм., довжина від 650 до 1100 мм., ширина дощечки на піддоні 55-230 мм. Призначення: для виготовлення кістяка, верхніх та нижніх днищ бондарних виробів. Виробник: ФОП ОСОБА_1 .

Головним державним інспектором-кінологом оперативного відділу Управління боротьби з контрабандою та порушенням митних правил Рівненської митниці Жуком М.С., 15.06.2022 складено протокол про порушення митних правил № 0057/20400/22 за ч. 1 ст. 483 МК України та вилучено товар «Клепка з деревини дуба - ґатунок «D» призначена для виготовлення кістяка, верхніх та нижніх днищ бондарних виробів.

ФОП ОСОБА_1 та його декларантом ТзОВ «Юнона Брокер» ОСОБА_2 до митного контролю та митного оформлення подано документи для проведення митного оформлення та випуску у вільний обіг за межі митної території України (експорт) товару «Клепка з деревини дуба - ґатунок «D» призначена для виготовлення кістяка, верхніх та нижніх днищ бондарних виробів. Код УКТ ЗЕД , а саме: рахунок-фактура № 0010 від 20.05.2022, CMR № б/н від 20.05.2022, контракт № 1/22 від 04.01.2022, специфікацію № 0010 від 20.05.2022, експертний висновок Рівненської торгово-промислової палати № В-72 від 20.05.2022, висновок експерта №2005/5 від 20.05.2022 та висновок експерта № 2005/7 від 23.05.2022.

Відповідно до вказаних експертиз, які були виконанні на замовлення ФОП ОСОБА_1 встановлено, що згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності вантаж, який відправляється ФОП ОСОБА_1 згідно договору № 1/22 від 04.01.2022, інвойсу № 0010 від 20.05.2022 та специфікації до інвойса № 0010 від 20.05.2022, по своїм характеристикам та відповідно до пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності відповідає по своїх характеристикам товарам, які класифікуються у товарній позиції 4416 «Бочки, барила, чани, діжки, та інші бондарні вироби та їх частини з дерева, включаючи клепку» код товару (підкатегорія) - бочки, барила, чани, діжки, та інші бондарні вироби та їх частини з дерева, включаючи клепку.

Відповідно до висновку експерта № 2005/7 від 23.05.2022 вказану клепку дубову призначену для виготовлення кістяка, верхніх та нижніх днищ бондарних виробів, що виготовляється ФОП ОСОБА_1 виготовлено на деревообробному обладнанні, яке використовує у виробничому процесі ФОП ОСОБА_1 .

Експертним висновком Рівненської торгово-промислової палати №В-72 від 20.05.2022 зазначено, що експерту на вантажному автомобілі НОМЕР_1 /АІ0111X1 завантажена та пред`явлена клепка з деревини дуба необроблена загальним об`ємом 24,654 м. куб., яка призначена для виготовлення кістяка, верхніх та нижніх днищ бондарних виробів, і відповідає СОУ 20.10- 37-369:2006 «Клепка дубова. Технічні умови» та контракту « 1/22 від 04.01.2022.

Вважаючи рішення митного органу протиправним та таким, що підлягає скасуванню позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, встановленого Законом України «Про Митний тариф України» від 04.06.2020, класифікація товарів в УКТЗЕД, перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис, а тому позивачем обґрунтовано визначено код експортованого за МД № ЕК10АА № 204030/2022/003485 від 20.04.2022 товару, як 44160000, так як задекларований для поставки компанії UAB «BASINTA» Ltd товар точніше описується саме в групі товарної позиції 4416.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити наступне.

Отже, за встановлених обставин, в контексті наведених вимог законодавства, яким врегульовані правовідносини, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що

Згідно ч. ч. 1-4 ст. 67 Митного кодексу України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо (ч. ч. 1-5 ст. 69 Митного кодексу України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428 (далі - Постанова № 428), затверджено Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, який визначає процедуру ведення УКТЗЕД.

Відповідно до п. п 2, 3 Постанови № 428, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Статтею 1 Закону України «Про митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-VII, встановлено, що цим Законом встановлюється Митний тариф України (групи 01-72; групи 73-97).

Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до п. п. 1, 2 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД Додатку до Закону України «Про митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-VII, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами: назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

(a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД визначено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

При цьому, згідно з пунктом 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що на виконання положень статті 68 Митного кодексу України, Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428 «Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України», наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 № 256 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (https://customs.gov.ua/documents/pro-zatverdzhennia-poiasnen-do-ukrayinskoyi-klasifikatsiyi-tovariv-zovnishnoekonomichnoyi-diialnosti-142).

РОЗДІЛ ІX Група 44 «ДЕРЕВИНА І ВИРОБИ З ДЕРЕВИНИ; ДЕРЕВНЕ ВУГІЛЛЯ; КОРОК ТА ВИРОБИ З НЬОГО; ВИРОБИ ІЗ СОЛОМИ, АЛЬФИ ТА ІНШИХ МАТЕРІАЛІВ ДЛЯ ПЛЕТІННЯ; КОШИКОВІ ТА ІНШІ ПЛЕТЕНІ ВИРОБИ» Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності визначає, що до цієї групи включаються необроблена деревина, напівфабрикати з деревини та вироби з деревини в цілому.

Згідно з Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, до товарної позиції 4416 00 00 00 (бочки, барила, чани, діжки та інші бондарні вироби та їх частини з деревини, включаючи клепку) включається тара, що являє собою бондарну продукцію, тобто вироби, корпус яких складається з клепки з пазами, куди кріпляться верхні та нижні днища, а форма підтримується обручами, виготовленими з дерева чи металу. До бондарних виробів відносяться бочки різних видів (бочки, барила, великі бочки і т.д.) як герметичні (для рідких речовин), так і із зазорами (для сухих вантажів), а також чани, діжки і т.д. Ці вироби можуть бути як у розібраному, так і в частково складеному вигляді, іноді мають внутрішнє покриття чи облицювання.

До цієї товарної позиції також включаються клепка та всі інші вироби з деревини, з обробкою або без неї, що мають форму частин бондарних виробів (наприклад, верхні днища бочок, обручі, обрізані на задану довжину і оснащені на кінцях пазами для складання виробів).

До цієї товарної позиції включається також необроблена клепка (клепка з деревини), тобто планки з деревини, використовувані для виготовлення кістяка, верхніх чи нижніх днищ барил та інших бондарних виробів. Клепка може мати наступний вигляд:

(1) Планки, сколені зі стовбурів дерев у напрямку серцевинних променів. Потім клепка може також бути піддана тангентальному розпилюванню уздовж однієї з основних поверхонь, а інша поверхня просто обточується сокирою або ножем.

(2) Пиляна клепка за умови, що хоча б одна з двох основних поверхонь є опуклою чи увігнутою, така вигнута форма поверхні досягається під час розпилювання циліндричною пилкою.

До цієї товарної позиції не включаються:

(a) лісоматеріали, піддані тангентальному розпилюванню по обох основних поверхнях (товарна позиція 4407 або 4408);

(b) контейнери, виготовлені з клепки, прибитої до верхніх і нижніх днищ цвяхами (товарна позиція 4415);

(c) бочки і т.д., яким надана така форма, що їх можна використовувати як меблі (наприклад, столів і стільців) (група 94).

Згідно Додаткових пояснень до товарної позиції:

Бочки та барила мають опуклий в середній частині корпус, закритий з двох кінців. Чани та діжки зазвичай мають лише один закритий кінець і можуть мати знімну кришку.

Деревними породами, що мають найпоширеніше використання для виготовлення цих виробів, є каштан і дуб.

Ця товарна категорія включає такі частини, як клепка і кришки (днища) бочок, та інші бондарні вироби.

Клепка - це стругані планки, що мають більш-менш вигнуту форму, зачищені або скошені принаймні з одного кінця, з пазом для складання, який називають «утор».

Кришки (днища) мають круглу форму необхідної окружності і фаску з обох боків, що дозволяє вставляти днища в уторний паз.

До товарної позиції 4407 91 90 00 включаються усі види деревинних матеріалів і лісоматеріалів будь-якої довжини завтовшки понад 6 мм, розпиляних чи колотих вздовж напрямку текстури деревини або одержаних струганням чи лущенням. До цих видів деревинних матеріалів і лісоматеріалів включають: брус, планки, обапіл, дошки, рейки і т.д., а також вироби, що вважаються рівноцінними розпиляним деревинним матеріалам або лісоматеріалам, які одержують під час обробки на краєобрубувальних верстатах і які мають дуже точні розміри; така обробка забезпечує вищу якість одержуваної поверхні, ніж розпилювання, і робить наступне обтісування непотрібним. До неї також включаються листи струганої чи лущеної деревини (одержані на ротаційному лущильному верстаті), а також планки і фризи для паркетного покриття, крім підданих профілюванню по будь-якому з країв чи площин (товарна позиція 4409).

До цієї товарної позиції також не включаються:

(a) деревина начорно брусована, наприклад, грубо розпиляна (товарна позиція 4403);

(b) деревинна тріска (деревина лущенa та аналогічні продукти (товарна позиція 4404);

(c) листи одношарової фанери або шпон для клеєної фанери (та інші деревинні матеріали, не зазначені в іншому місці УКТЗЕД), товщина яких не більше 6 мм (товарна позиція 4408);

(d) пиломатеріали у вигляді профільованого погонажу по будь-якому з країв або площин товарної позиції 4409;

(e) смужки клеєної фанери чи шпони для паркетного покриття підлоги (товарна позиція 4412);

(f) вироби столярні та теслярські будівельні деталі (товарна позиція 4418).

Проаналізувавши наведені вище товарні позиції, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскільки до товарної позиції (бочки, барила, чани, діжки та інші бондарні вироби та їх частини з деревини, включаючи клепку) включається тара, що являє собою бондарну продукцію, тобто вироби, корпус яких складається з клепки з пазами, куди кріпляться верхні та нижні днища, а форма підтримується обручами, виготовленими з дерева чи металу, а тому експортований позивачем товар підпадає під опис вказаної товарної позиції.

Крім цього, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що підтвердженням того, що вироби, які задекларовані позивачем на експорт мають назву «клепка» і відповідають характеристикам, які притаманні такому виду товару, є Технічні умови СОУ 20.10-37-369:2006 «Клепка дубова». Технічні умови (а. с. 61-66).

Також, суд апеляційної інстанції зауважує, що згідно висновку Рівненської торгово-промислової палати № В-72 від 20.05.2022 (а. с. 26) , експерту на вантажному автомобілі НОМЕР_1 /АІ0111X1 завантажена та пред`явлена клепка з деревини дуба необроблена загальним об`ємом 24,654 м. куб., яка призначена для виготовлення кістяка, верхніх та нижніх днищ бондарних виробів, і відповідає СОУ 20.10- 37-369:2006 «Клепка дубова. Технічні умови» та контракту « 1/22 від 04.01.2022.

Висновками експертів № 2005/5 від 20.05.2022 (а. с. 17-25) та № 2005/7 від 23.05.2022 (а. с. 9-16) встановлено, що згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності, вантаж, який відправляється ФОП ОСОБА_1 згідно договору № 1/22 від 04.01.2022, інвойсу № 0010 від 20.05.2022 та специфікації до інвойса № 0010 від 20.05.2022, по своїм характеристикам та відповідно до пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності відповідає по своїх характеристикам товарам, які класифікуються у товарній позиції 4416 «Бочки, барила, чани, діжки, та інші бондарні вироби та їх частини з дерева, включаючи клепку» код товару (підкатегорія) - бочки, барила, чани, діжки, та інші бондарні вироби та їх частини з дерева, включаючи клепку.

Отже, за встановлених обставин, у контексті наведених вимог законодавства, яким врегульовані спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що позивачем обґрунтовано визначено код експортованого, за МД № ЕК10АА № 204030/2022/003485 від 20.04.2022, товару саме як 44160000, оскільки задекларований для поставки компанії UAB «BASINTA» Ltd товар більш точно підходить під опис групі товарної позиції 4416.

Таким чином, апеляційна скарга Рівненської митниці не спростовує правильність доводів, яким мотивовано судове рішення, зводиться по суті до переоцінки проаналізованих судом доказів та не дає підстав вважати висновки суду першої інстанції помилковими.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, тому відповідно до ст. 316 КАС України, апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, рішення суду без змін.

Відповідно до приписів ст. 139 КАС України, підстави для стягнення судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 313, 316, 321, 322, 325, 328, КАС України, суд

постановив:

апеляційну скаргу Рівненської митниці залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2022 року у справі № 460/22278/22 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. М. Гінда
судді В. В. Ніколін
М. А. Пліш
Повне судове рішення складено 07.04.2023.