Справа № 260/2206/23
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2023-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 квітня 2023 рокум. Ужгород№ 260/2206/23

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Калинич Я.М., розглянувши матеріали адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу та податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Січка Василь Васильович, діючи в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області, в якому просить: 1. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Закарпатській області в частині проведення фактичної, перевірки фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 від 09.09.2022 року №237-п. 2. Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Закарпатській області від 18.10.2022 року №1 та податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Закарпатській області від 18.10.2022 року.

Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно п.5 ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень.

Частиною 1 ст.42 КАС України визначено, що учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ч.1 ст.46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Згідно п.4-5 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Як вбачається зі змісту прохальної частини позовної заява позивачем зазначено вимоги про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Закарпатській області від 18.10.2022 року.

Водночас, суд звертає увагу, що у якості відповідача позивач зазначає, Головне управління ДПС у Закарпатській області, а такого відповідача, як Головне управління ДФС у Закарпатській області матеріали позовної заяви не містять.

Крім того, суд зауважує, що позивач в прохальній частині позовної заяви не вказує номер оскаржуваного рішення від 18.10.2022 року, прийнятого Головним управлінням ДФС у Закарпатській області.

Також, відповідно до частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 (надалі, також Закон України «Про судовий збір»).

Згідно частини 1 статті 2 Закону України «Про судовий збір» платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Зі змісту адміністративного позову слідує, що ФОП ОСОБА_1 просить суд визнати протиправним та скасувати наказ ГУ ДПС у Закарпатській області №237-п від 09.09.2022 року в частині проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 ; визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Закарпатській області від 18.10.2022 року №1 та податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Закарпатській області від 18.10.2022 року.

Таким чином, звернена до суду вимоги про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, є майновими на загальну суму170546,00 грн., а позовна вимога в частині визнання протиправним та скасування наказу носить немайновий характер.

Частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлюються ставки судового збору, зокрема, відповідно підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 зазначеного Закону за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу; за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року складає 2684 гривень.

Відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відтак, розмір судового збору за подання до адміністративного суду позову із заявленою ФОП ОСОБА_1 позовною вимогою немайнового характеру становить 1073,60 грн.

Щодо розміру судового збору за подання до адміністративного суду позову із заявленою ФОП ОСОБА_1 позовною вимогою майнового характеру становить 1705,46 грн.

Проте, як свідчать матеріали позовної заяви позивач надав суду квитанцію № від 03.04.2023 року про сплату судового збору в розмірі 1705,46 грн., відтак позивачу слід доплатити судовий збір за подання позовної заяви із заявленою позовною вимогою немайнового характеру 1073,60 грн.

Також, згідно з частиною шостою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Абзацом 1 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Так, предметом позову визначено, зокрема, оскарження наказу Головного управління ДПС у Закарпатській області.

З долучених до позову матеріалів висновується, що фактичну перевірку ФОП ОСОБА_1 ГУ ДПС у Закарпатській області проведено 20.09.2022 року, посадових осіб якої допущено позивачем до перевірки, акт про результати якої складено 20.09.2022 року.

Отже, позивачу було відомо про наказ ГУ ДПС у Закарпатській області, який позивач вважає протиправним, 20.09.2022 року.

Таким чином, шестимісячний процесуальний строк звернення до суду для оскарження наказу ГУ ДПС у Закарпатській області №237-П від 09.09.2022 року сплив 20 березня 2023 року, в той час, як до адміністративного суду позивач звернувся 04 квітня 2023 року.

Зокрема, до позовних матеріалів не долучено заяви про поновлення пропущеного процесуального строку звернення до суду із цим позовом в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління ДПС у Закарпатській області №237-П від 09.09.2022 року, а також про його поновлення не заявлено й у самому змісті позовної заяви.

Суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи.

Відповідно до частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам, визначеним статтею 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з вищевикладеним, згідно з вимогами статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі наведеного, керуючись статтями 160, 161, 171, частинами 1, 2 статті 169 та статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу та податкових повідомлень-рішень - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення вказаних недоліків шляхом подання до Закарпатського окружного адміністративного суду:

-квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору в розмірі 1073,60 грн. або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- подання належним чином оформленої позовної заяви з уточненням та зазначенням належного складу відповідачів, викладенням належного змісту позовних вимог з уточненням номеру оскаржуваного рішення, у разі зазначення декількох відповідачів щодо кожного з них, з її копіями та копіями доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи, зазначених у поданій на підставі цієї ухвали суду позовній заяві;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у вище зазначений строк позовна заява буде повернена.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, встановлені статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Я. М. Калинич