Справа № 140/6190/22
Суддя: Шевчук Світлана Михайлівна
Дата ухвалення: 2023-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2023 рокуЛьвівСправа № 140/6190/22 пров. № А/857/1098/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Шевчук С. М.
суддів -Кухтея Р. В.
за участю секретаря судового засідання Носа С. П. Максим Х.Б.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2022 року у справі № 140/6190/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Волинській області про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії,

місце ухвалення судового рішення м. Луцьк
Розгляд справи здійснено за правиламиспрощеного позовного провадження
суддя у І інстанціїКаленюк Ж.В.
дата складання повного тексту рішенняне зазначена

ВСТАНОВИВ:

І. ОПИСОВА ЧАСТИНА

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції у Волинській області (далі ГУНП у Волинській області) про визнання протиправним та скасування пункту 2 наказу від 29 серпня 2022 року №1124/в Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції слідчого управління ГУНП у Волинській області та вжиття заходів запропонованих дисциплінарною комісією в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади; визнання протиправним і скасування наказу від 29 серпня 2022 року №327 о/с По особовому складу (а.с.99-125).

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2022 року у справі № 140/6190/22 у задоволенні вказаного позову ОСОБА_1 відмовлено повністю.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким позов задовольнити повністю. В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, судове рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

На підтвердження доводів апеляційної скарги вказує, що не погоджується із рішенням суду першої інстанції та оскаржуваними наказами, позаяк вважає їх протиправними, оскільки висновки службового розслідування не відповідають фактичним обставинам справи, є передчасними, неповними та необ`єктивними.

Позивач не заперечує тієї обставини, що він став учасником конфлікту. Вказує, що жоден з учасників конфлікту з протилежної сторони не надав пояснення дисциплінарній комісії безпосередньо. До пояснень ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 дисциплінарна комісія поставилась безпідставно та упереджено оскільки вказані особи являються близькими знайомими, друзями. Наявні у матеріалах службового розслідування протоколи допиту ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , згідно с.ст. 78, 90 КАС України та ст.23, 91, 92, 95, 374 КПК не могли бути ураховані під час здійснення дисциплінарного провадження, позаяк відносяться до матеріалів кримінального провадження та не можуть бути належними доказами в адміністративному судочинстві. На підтвердження чого покликається на постанови ВС від 06.11.2018 року по справі №822/551/18, від 08.08.2018 року по справі №820/4428/17, від 26.06.2018 року по справі № 808/2360/17.

Окрім того, скаржник вказує, що судом не надано правової оцінки ряду важливих доказів, зокрема про зареєстровані кримінальні провадження №0000188 за фактом нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_1 та №0000187 за фактом нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_2 ; висновки спеціаліста від 29 серпня 2022 року №412, №413. Фактично службовим розслідуванням встановлено суперечності в показаннях ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 щодо перебігу подій, зокрема, здійснення пострілів з пістолета Макарова вночі 28 серпня 2022 року. Дисциплінарна комісія, не дочекавшись висновків досудового розслідування та вироку суду, фактично підмінила орган досудового розслідування.

На момент проведення службового розслідування, прийняття спірних наказів будь-якої підозри у вчиненні злочину ОСОБА_1 та ОСОБА_2 пред`явлено не було, відсутній вирок суду у кримінальному провадженні №0000082 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 296 Кримінального кодексу України (далі КК України). Крім того, під час ознайомлення в матеріалах до висновку службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції слідчого управління ГУНП у Волинській області від 29 серпня 2022 року був відсутній рапорт оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дубенського районного відділу поліції (далі ВП №1 Дубенського РВП) ГУНП у Рівненській області капітана поліції ОСОБА_8 , на який посилається дисциплінарна комісія, протокол допиту цього поліцейського, який у свою чергу вказав про присутність позивача на місці події у стані алкогольного сп`яніння, агресивне поводження та конфлікт з іншими відпочиваючими із натовпу. Відсутні також в матеріалах фото-, відеозйомка з нагрудних камер поліцейського.

З приводу невжиття необхідних заходів для попередження вчинення протиправних дій капітаном поліції ОСОБА_2 , що призвело до резонансної події, яка дискредитує правоохоронну систему, позивач вважає, що він телефонував з вказаного приводу безпосередньому керівнику. Викласти обставини та доповісти рапортом про вказану подію, в ситуації, що склалася було малоймовірним. Зазначає, що не міг попередити та передбачити конфліктну ситуацію, адже початку конфлікту він не бачив. На його думку, він вжив вичерпних заходів щодо припинення конфліктної ситуації та вилучення табельної вогнепальної зброї з місця події.

Крім того, ОСОБА_1 вважає безпідставним висновок службового розслідування в частині порушення пункту 18 Порядку встановлення особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2021 року №145, оскільки переміщення між Рівненською та Волинською областями працівниками правоохоронних органів не має жодних особливостей та додаткових формальностей, бо воєнний стан введено по всій території України. Також заперечує позивач обставини щодо повідомлення поліцейським вигаданих анкетних даних та використання ненормативної лексики, нестриманості у спілкуванні з громадянами, перебуванні у стані алкогольного сп`яніння.

На думку ОСОБА_1 , відповідачем не встановлено та не обґрунтовано, в чому полягає провина позивача, тяжкість вчиненого проступку; не доведено вину в скоєнні проступку, що зумовив застосування дисциплінарного стягнення, а висновки перевірки базуються на суб`єктивних припущеннях уповноважених осіб відповідача та матеріалах кримінального провадження.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, у якому заперечує проти задоволення апеляційної скарги та просить суд залишити рішення суду першої інстанції без змін, з мотивів аналогічних тим, що викладені судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні.

Про дату, час та місце розгляду справи позивач повідомлений через електронний кабінет сервісу "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), підтвердженням чого є відповідні дані автоматизованої системи документообігу суду.

Про дату, час та місце розгляду справи відповідач повідомлений засобами поштового зв`язку, про що матеріали справи містять відповідні докази. У судове засідання не з`явився, причин неявки не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не направляв.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 надав пояснення та підтримав доводи апеляційної скарги.

ІІ. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалюючи судове рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що поведінка позивача є такою, що компрометує його як поліцейського і дискредитує поліцію в цілому, позаяк матеріали службового розслідування підтверджують висновки дисциплінарної комісії про те, що ОСОБА_1 в комендантську годину, на території іншої області, під час дії в країні воєнного стану, тобто в той час, коли дії поліцейських повинні бути спрямовані на захист громадян, територіальної цілісності України, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, разом з іншим поліцейським був учасником конфліктної ситуації, під час якої застосовано табельну зброю. Інцидент стався у громадському місці, де перебувало багато людей. Позивач не повідомив керівництву та найближчому органу поліції про надзвичайну подію. При цьому з його боку мало місце використання ненормативної лексики, перешкоджання іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки.

Суд дійшов висновку, що вказане порушення службової дисципліни стало можливим унаслідок особистої недисциплінованості, ігнорування ОСОБА_1 вимог чинного законодавства та нормативних документів, що регламентують діяльність поліцейських.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_1 у період з 01 вересня 2002 року по 06 листопада 2015 року проходив службу в органах внутрішніх справ, а з 07 листопада 2015 року - у Національній поліції України. При цьому з 26 січня 2021 року по 29 серпня 2022 року ОСОБА_1 перебував на посаді начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Волинській області, що підтверджується витягами з наказів ГУНП у Волинській області від 26 січня 2021 року №27 о/с, від 29 серпня 2022 року №327 о/с (а.с.31-32).

29 серпня 2022 року до ГУНП у Волинській області надійшов рапорт начальника Управління головної інспекції ГУНП у Волинській області про організацію проведення службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни працівниками поліції (а.с.33-36).

Відповідно до наказу ГУНП у Волинській області від 29 серпня 2022 року №571 Про призначення та проведення службового розслідування створено дисциплінарну комісію з числа працівників ГУНП та департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України та наказано провести службове розслідування з метою перевірки факту можливого порушення службової дисципліни начальником відділу розслідувань господарських та службових розслідувань слідчого управління ГУНП у Волинській області капітаном поліції ОСОБА_2 та начальником відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Волинській області майором поліції ОСОБА_1 (а.с.37-38).

Як вбачається з висновку службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремим працівниками поліції слідчого управління ГУНП у Волинській області від 29 серпня 2022 року (а.с.39-54), дисциплінарна комісія, провівши службове розслідування у формі письмового провадження за фактом, що мав місце вночі 28 серпня 2022 року поблизу бази відпочинку ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Хрінники Дубенського району Рівненської області, встановила, що 27 серпня 2022 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 разом з ОСОБА_4 та ОСОБА_3 в позаробочий час відправились на зазначену базу відпочинку, де вони відпочивали та вживали спиртні напої.

У наданих дисциплінарній комісії поясненнях ОСОБА_2 та ОСОБА_1 повідомили, що близько 01:00 год 28 серпня 2022 року чоловіки із сусідньої компанії почали нецензурно виражатись в сторону ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 ( ОСОБА_1 в цей час відійшов від компанії). Після зауваження ОСОБА_2 між ними виник словесний конфлікт, під час якого ОСОБА_2 було нанесено кілька ударів, від яких той впав на землю та в цей час з нього було зірвано нагрудну сумку з тканини (не тактична) з табельною вогнепальною зброєю (пістолетом Макарова). З цього пістолета було зроблено три постріли - куди та ким, як пояснив ОСОБА_2 , він не знає.

У поясненнях дисциплінарній комісії ОСОБА_1 повідомив, що після того, як він відійшов від своєї компанії, він почув звуки, схожі на постріли. Дійшовши до місця відпочинку, він побачив людей, які з`ясовували між собою стосунки. У незнайомого чоловіка ОСОБА_1 побачив пістолет, він висмикнув його у свої руки та відніс до автомобіля ОСОБА_2 , де сховав у багажному відділенні під речами.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 стверджували, що не встигли сховатись у транспортному засобі та їм знову завдали ударів незнайомці.

Пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_1 підтвердили громадянки ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

ОСОБА_2 був госпіталізований до лікарні, а ОСОБА_1 поїхав з поліцейськими у їх службовому автомобілі у приміщення сектору поліцейської діяльності (СПД) №1 ВП №1 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області.

У свою чергу з протоколу допиту свідка ОСОБА_5 , яка разом із ОСОБА_9 також відпочивала на базі відпочинку ІНФОРМАЦІЯ_1 , стало відомо, що вона стала свідком конфлікту за сусіднім столиком, де чоловіки проявляли агресію до жінок, порушували громадський порядок, кричали, сварилися та нецензурно висловлювалися. Близько 01:00 год ОСОБА_5 чула схожий на постріл хлопок, який повторився через 30 хв. ОСОБА_5 стверджувала, що вона, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 попрямували до місця, де були постріли, й там побачили чоловіків, які біля автомобіля сварились зі своїми жінками. Як стало відомо ОСОБА_5 , один із чоловіків (на ім`я ОСОБА_11 ) здійснив постріли. Обидва ( ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ) намагалися втекти, однак виїзд їм заблокували інші чоловіки, які заступалися за жінок. При цьому ОСОБА_5 особисто бачила пістолет та магазин до нього в багажнику машини ОСОБА_2 . Обидва ( ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ) кричали, що вони керівництво поліції.

З протоколу допиту свідка ОСОБА_6 стало відомо, що біля водойми у селі Хрінники відпочивали двоє молодих чоловіків та дві жінки, які сварилися між собою та нецензурно висловлювалися. Один із чоловіків періодично шарпав за одяг жінку, а близько 1:00 год 28 серпня 2022 року пішов до автомобіля, вийняв предмет, схожий на пістолет, і вистрілив. Після цього поклав пістолет в автомобіль, підійшов до столика та далі вживав спиртні напої. Через 20-30 хв між чоловіками та жінками знову виник конфлікт, потім чоловіки пішли до машини, згодом повернулися і той із них, який стріляв, наніс одній із жінок удар кулаком в обличчя. Надалі цей чоловік підійшов до автомобіля, взяв пістолет і знову здійснив постріли. ОСОБА_6 стверджував, що він з товаришами відібрали пістолет і віддали його товаришу даного чоловіка, котрий поклав пістолет в багажне відділення автомобіля. Вказані особи намагалися поїхати, однак люди, які бачили цю подію, заблокували виїзд.

З протоколу допиту свідка ОСОБА_7 слідує, що 28 серпня 2022 року він також відпочивав на тій же базі відпочинку, де чув крики жінок та два хлопка, схожих на постріли. Він підійшов до дівчини, яка плакала, кричала і та повідомила, що її знайомий її вдарив та почав стріляти. В останньої була гуля на лобі.

Крім того, висновком службового розслідування встановлено, що до чергової частини ВП №1 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області зі спецлінії 102 надійшло декілька повідомлень, зокрема: від невідомої особи про бійку на базі відпочинку ІНФОРМАЦІЯ_1 та постріли; від ОСОБА_2 про нанесення йому тілесних ушкоджень та про постріли невідомої особи з його вогнепальної зброї; від ОСОБА_12 про здійснення працівником поліції пострілів поблизу бази відпочинку ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Хрінники; від ОСОБА_13 про надання допомоги дівчині після здійснених пострілів.

На місце події виїздила слідчо-оперативна група (СОГ) ВП №1 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області. З рапорту оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №1 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_8 стало відомо, що в ході виїзду на місце події було встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 відпочивали з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на базі відпочинку ІНФОРМАЦІЯ_1 ; між ними виник словесний конфлікт, який переріс в шарпанину, під час якої ОСОБА_2 здійснив декілька пострілів в повітря (зі слів свідків). У протоколі допиту свідка ОСОБА_8 зафіксовано, що в ході огляду багажного відділення автомобіля ОСОБА_2 було виявлено предмет, схожий на пістолет Макарова, а поряд з ним пістолетний магазин.

Також встановлено, що ОСОБА_2 замкнув автомобіль та не надав згоди на проведення його огляду. Надалі ОСОБА_2 було госпіталізовано до лікарні, а автомобіль вилучено і направлено до СПД №1 ВП №1 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області. Крім того серед натовпу в стані алкогольного сп`яніння перебував ОСОБА_14 , який поводив себе агресивно та на прохання поліцейських ніяких документів не пред`явив, анкетні дані не називав, а потім назвав вигадані дані. Також до автомобіля ОСОБА_2 підходили двоє осіб жіночої статті, в однієї з яких на лобній ділянці був забій у вигляді гулі, які хотіли забрати з автомобіля ОСОБА_2 речі.

За фактом бійки, яка відбулась 28 серпня 2022 року на базі відпочинку Маяк за участю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , під час якої ОСОБА_2 вчинив хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства із застосуванням табельної вогнепальної зброї, до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості за №0000082 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 296 КК України.

Службовим розслідуванням встановлено суперечності в показаннях ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 щодо перебігу подій, зокрема, щодо здійснення пострілів з пістолета Макарова нічною порою 28 серпня 2022 року поблизу бази відпочинку ІНФОРМАЦІЯ_1 . При цьому дисциплінарна комісія критично ставиться до пояснень ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які є близькими знайомими.

У письмових поясненнях заступник начальника слідчого управління ГУНП у Волинській області ОСОБА_15 та начальник слідчого управління ГУНП у Волинській області ОСОБА_16 вказали, що їм не було відомо про те, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 планують виїздити на відпочинок за межі області, як і про те, що ОСОБА_2 мав при собі вогнепальну зброю.

За результатами службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку, що ОСОБА_2 та ОСОБА_17 вчинили дисциплінарний проступок, що виразився у невмінні локалізувати конфліктну ситуацію під час знаходження в громадському місці, негідній поведінці у позаслужбовий час, тобто вчинили дії, які підривають авторитет поліції. Окрім цього в їх діях також наявні порушення пункту 18 Порядку встановлення особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2021 року №1455.

В діях ОСОБА_17 також вбачається порушення вимог пунктів 1, 2, 4 частини першої статті 18 Закону України Про Національну поліцію, пунктів 1, 2, 3, 4, 6, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, що виразилося у невжитті заходів щодо запобігання вчиненню правопорушення, зневажливому ставленні до честі і гідності інших поліцейських та нестримані їх від вчинення правопорушень, неповідомленні керівництву та найближчому органу поліції про надзвичайну подію, використання ненормативної лексики, нестриманість в спілкуванні з громадянами, перешкоджання іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, оскільки ОСОБА_17 вводив в оману поліцейських, надаючи вигадані анкетні дані.

За змістом висновку службового розслідування, вивченням причин і умов, що сприяли згаданим вище порушенням службової дисципліни з боку ОСОБА_2 та ОСОБА_1 встановлено, що вони стали можливими унаслідок особистої недисциплінованості, ігнорування останніми вимог чинного законодавства та нормативних документів, що регламентують їх діяльність як поліцейських.

Дисциплінарна комісія рекомендувала за грубе порушення службової дисципліни до начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Волинській області майора поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Висновок службового розслідування 29 серпня 2022 року затверджено начальником ГУНП у Волинські області.

На підставі висновку службового розслідування ГУНП у Волинській області виданий наказ від 29 серпня 2022 року №1124/в Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції слідчого управління ГУНП у Волинській області та вжиття заходів запропонованих дисциплінарною комісією, пунктом 2 якого за грубе порушення службової дисципліни, що виразилося у вчинені дій, що підривають авторитет Національної поліції України, в ігноруванні обов`язків поліцейського встановлених пунктами 1, 2, 4 частини першої статті 18 Закону України Про національну поліцію, порушенні вимог пунктів 1, 2, 3, 4, 6, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, посадової інструкції, керівних вказівок Національної поліції України та ГУНП у Волинській області щодо дотримання законності та службової дисципліни, Присяги поліцейського, внаслідок чого мали місце використання ненормативної лексики, нестриманість в спілкуванні з громадянами, невжиття необхідних заходів для попередження вчинення протиправних дій капітаном поліції ОСОБА_2 , що призвело до резонансної події, яка дискредитує правоохоронну систему, до начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Волинській області майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади (а.с.55-58).

На підставі наказу від 29 серпня 2022 року №1124/в та рапорту ОСОБА_1 від 29 серпня 2022 року наказом ГУНП у Волинській області від 29 серпня 2022 року №327 о/с майора поліції ОСОБА_1 звільнено з посади начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Волинській області та призначено старшим слідчим цього відділу (а.с.32).

ІV. ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), колегія суддів встановила таке.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України від 02 липня 2015 року №580-VIII Про Національну поліцію (далі - Закон №580-VIII), Дисциплінарним статутом органів Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VІІІ (далі Дисциплінарний статут), Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України (МВС України) від 09 листопада 2016 року №1179 (далі - Правила №1179).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом №580-VIII.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського (ч.1 ст.12 Закону №580-VІІІ).

У пункті 1 частині 1 статті 18 Закону № 580-VIII передбачений обов`язок поліцейського щодо неухильно дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

В силу положень частини першої статті 64 Закону №580-VІІІ особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові.

Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Згідно з ч.1 та ч.2 ст.19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За нормами п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Законом України Про Дисциплінарний статут затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі Дисциплінарний статут), відповідно до ст.11 якого за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до частин першої-третьої ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Правил етичної поведінки поліцейських є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені. При цьому поліцейський повинен дотримуватися Правил етичної поведінки не лише при виконанні службових обов`язків, а й в позаробочий час.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно зі ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частинами першою та дев`ятою ст.20 Дисциплінарного статуту передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Таким чином, повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

За нормами п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Судом установлено, що начальнику ГУНП у Волинській області одноособово надано право приймати рішення відповідно до поліцейських про застосовування виду дисциплінарного стягнення виходячи із тяжкості вчинення проступку.

Отже, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника, начальник ГУНП у Волинській області має право застосовати заходи дисциплінарного стягнення, в тому рахунку і звільнення з органів внутрішніх справ.

Враховуючи наведені приписи, підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у порушенні поліцейським службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, інших нормативно-правових актів, наказів Національної поліції України, Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, а так само у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування. Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Положеннями статті 15, 16 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом МВС України від 07 листопада 2018 року №893 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807, далі - Порядок №893), який конкретизує процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, визначає права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно з пунктами 4, 7, 13, 14 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування. Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

Отже, в ході службового розслідування з`ясовуються обставини, з приводу яких воно було призначене, встановлюється наявність чи відсутність вини порушника у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь його відповідальності, а також ставлення до скоєного, та в разі підтвердження факту вчинення дисциплінарного проступку виконавцем службового розслідування вноситься пропозиція про застосування до винної особи конкретного дисциплінарного стягнення.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

З матеріалів справи убачається, що наказом ГУНП у Волинській області від 29 серпня 2022 року №571 призначено проведення службового розслідування у зв`язку із надходженням рапорту начальника Управління головної інспекції ГУНП у Волинській області від 29 серпня 2022 року про організацію проведення службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни працівниками поліції.

За даними матеріалів службового розслідування, дисциплінарною комісією використано письмові пояснення ОСОБА_18 щодо обставин справи (а.с.59-60), а також письмові пояснення ОСОБА_2 (а.с.62-63), стосовно якого також проводилося це службове розслідування та який теж був учасником події, з якою власне пов`язане службове розслідування, пояснення їхніх керівників заступника начальника слідчого управління ГУНП у Волинській області начальника слідчого управління ОСОБА_16 (а.с.65), заступника начальника слідчого управління ГУ НП у Волинській області Кондратюка В.В. (а.с.64), пояснення очевидців події ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (а.с.66-67).

Крім того, в рамках службового розслідування було використано відомості Управління логістики та матеріально-технічного забезпечення ГУНП у Волинській області (лист від 29 серпня 2022 року №1066/31/02-2022) щодо виданої ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на постійне носіння та зберігання вогнепальної зброї та боєприпасів до неї (а.с.68); інформаційну довідку Управління головної інспекції ГУНП у Волинській області від 28 серпня 2022 року №979/102/39/01-2022 за фактом отримання тілесних ушкоджень працівником поліції слідчого управління ГУНП у Волинській області (а.с.141-142); відомості з єдиного обліку (а.с.143-145); відомості з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0000082 від 28 серпня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 296 КК України (а.с.163); протоколи допиту свідків ОСОБА_8 - оперуповноваженого сектору кримінальної поліції №1 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області (а.с.164-168), ОСОБА_5 (а.с.170-175), ОСОБА_6 (а.с.176-179), ОСОБА_7 (а.с.180-183), рапорт ОСОБА_8 (а.с.169) та ін.

Досліджуючи доводи апеляційної скарги з приводу того, що згідно ст.ст. 78, 90 КАС України та ст.23, 91, 92, 95, 374 КПК протоколи допиту ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 не є належними доказами в адміністративному судочинстві та не могли ураховуватися під час здійснення дисциплінарного провадження, позаяк відносяться до матеріалів кримінального провадження, то колегія суддів зазначає наступне.

За даними письмових пояснень відповідача, підтвердженим зібраними у справі доказами (а.с. 161-162) протоколи допиту ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 отримано за результатами запиту №983/102/39/1-2022 від 29.08.2022 року скерованого до третього слідчого відділу Територіального управління ДБР, розташованого у м. Хмельницькому.

Відповідно до статті 222 КПК України відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим.

Отож, слідчий або прокурор можуть надати органу дисциплінарного провадження матеріали досудового розслідування.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 червня 2019 року по справі №9901/699/18, що орган дисциплінарного провадження може використовувати матеріали негласних слідчо-розшукових дій з кримінального провадження при вирішенні питання щодо дисциплінарної відповідальності особи. При цьому ВП ВС також врахувала відповідну практику ЄСПЛ, згідно з якою не є порушенням статті 6 ЄКПЛ притягнення особи до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися в контексті правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (рішення від 06 жовтня 1982 року у справі «X. v. Austria» про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (рішення від 07 жовтня 1987 року у справі «C. v. the United Kingdom» про неприйнятність заяви № 11882/85).

Такий правовий висновок викладено також у постановах Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року, від 2 жовтня 2018 року, від 26 березня 2019 року відповідно у справах № 800/547/17, №9901/454/18, № 9901/544/18.

Пунктом 7 розділу V Порядку №893 передбачено, що збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

Суд зазначає, що відповідно до відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (стаття 73 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частиною 1 статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

В даному випадку, позивачем не надано жодного доказу на підтвердження недопустимості вищезазначених доказів, наданих відповідачем. Не наведено підстав вважати, що вказані докази одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Отож, використання пояснень інших осіб, відібраних в рамках досудового розслідування (протоколи допиту свідків), які надані дисциплінарній комісії на запит від 29 серпня 2022 року №983/102/39/01-2022 (а.с.161, 162), адресований третьому слідчого відділу (з дислокацією у місті Рівному) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому не вказує на порушення дисциплінарною комісією приписів Порядку №893 та ст.ст. 78, 90 КАС України та ст.23, 91, 92, 95, 374 КПК України.

Колегією суддів відхиляються також доводи скаржника з приводу того, що не дочекавшись висновків досудового розслідування та вироку суду дисциплінарна комісія фактично підмінила орган досудового розслідування, позаяк у спірних правовідносинах дисциплінарною комісією, аналізувалася поведінка позивача лише в контексті дотримання правил службової етики та посадових обов`язків поліцейського. Отож, висновки службового розслідування не стосуються обставин вчинення правопорушень, розслідування яких здійснюється у рамках кримінальних проваджень.

Не заслуговують на увагу і доводи скаржника щодо зареєстрованих кримінальних провадженням №0000188 за фактом нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_1 та №0000187 за фактом нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_2 та висновків спеціаліста від 29 серпня 2022 року №412, №413, суперечливих показів щодо здійснення пострілів з пістолета Макарова вночі 28 серпня 2022 року, позаяк на переконання колегії суддів оцінку фактичних обставин щодо нанесених тілесних ушкоджень та ступеню їх тяжкості, винних осіб які спричинили такі ушкодження, здійснених пострілів з пістелота «Макарова» належить здійснювати в межах вказаних кримінальних проваджень №0000188, №0000187 та кримінального провадження №0000082 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 ст. 296 КК України.

При цьому, як слідує з матеріалів службового розслідування дисциплінарна комісія (демонструючи свою неупередженість) вказала, що суперечності з приводу пострілів з пістолета Макарова вночі 28 серпня 2022 року можливо усунути лише у визначений процесуальний спосіб у межах, зареєстрованого кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 296 КК України із чим також погодився суд першої інстанції.

Відносно ж доводів скаржника, які стосуються висновків про невжиття позивачем необхідних заходів для попередження вчинення протиправних дій капітаном поліції ОСОБА_2 , повідомлення позивачем поліцейським вигаданих анкетних даних та використання ним ненормативної лексики, то колегія суддів зазначає, що позивачем не заперечуються обставини з приводу того, що 27 серпня 2022 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 разом з ОСОБА_4 та ОСОБА_3 в позаробочий час відправились на базу відпочинку ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Хрінники Дубенського району Рівненської області, де вони відпочивали та вживали спиртні напої.

Вночі 28 серпня 2022 року поблизу вказаної бази відпочинку ІНФОРМАЦІЯ_1 мав місце конфлікт під час якого мала місце бійка та місце здійснення пострілів з пістолета Макарова.

28 серпня 2022 року слідчо-оперативною групою ВП №1 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області на місці події знайдено дві гільзи розміром 9x18 мм від вогнепальної зброї, належний ОСОБА_2 автомобіль Рено Меган. При поверхневому огляді автомобіля через скло багажного відділення учасниками огляду виявлено предмет, зовні схожий на пістолет Макарова.

Довідкою Управління головної інспекції ГУНП у Волинській області від 29 серпня 2022 року №1066/31/02-2022 Про надання інформації підтверджено, що капітану поліції ОСОБА_2 , видано на постійне носіння та зберігання вогнепальну зброю та боєприпаси до неї зокрема, пістолет Макарова, 9 мм, патрони.

Не є спірною обставиною, що з табельної зброї, виданої ОСОБА_2 , під час конфлікту здійснено постріли. Фактично не заперечується позивачем й те, що він і ОСОБА_2 брали участь у конфлікті, який переріс у бійку, у ході якої обидва отримали тілесні ушкодження ( ОСОБА_1 згідно з висновком спеціаліста від 29 серпня 2022 року №412 - легкі тілесні ушкодження).

Свідок ОСОБА_8 у протоколі допиту підтвердив, що ОСОБА_1 перебував у стані алкогольного сп`яніння, поводив себе агресивно, конфліктував із іншими відпочиваючими, на прохання документів не пред`явив і надав спочатку вигадані анкетні дані.

Свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у протоколі допиту повідомили про обставини щодо рукоприкладства по відношенню до жінок, порушення громадського порядку, агресивної поведінки та нецензурної лайки особами, які відпочивали на базі відпочинку Маяк та називали себе керівництвом поліції та працівником СБУ.

Відповідно до п.1,2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України (МВС України) від 09 листопада 2016 року №1179 поліцейський зобов`язаний:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;

неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України;

виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку, не допускати дискримінації в будь-якій формі;

поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;

мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу;

дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Пунктом 3 розділу ІУ Правил етичної поведінки установлено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України "Про Національну поліцію", інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності (п.5 розділу І Правил етичної поведінки).

Відтак, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

У свою чергу службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства та етичних норм, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх вчиняють.

Як слідує з матеріалів справим позивач перебував на посаді начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Волинській області, що зобов`язує його бути прикладом для підлеглих в дотриманні службової дисципліни і громадського порядку та з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час.

Натомість, зібраними у справі доказами підтверджуються висновки службового розслідування, що ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, що виразився у невмінні локалізувати конфліктну ситуацію під час знаходження у громадському місці, негідній поведінці у поза службовий час, що виразилась у невжитті заходів щодо запобігання вчиненню правопорушення, зневажливому ставленні до честі і гідності інших поліцейських та нестриманні їх від вчинення правопорушень, використання ненормативної лексики, нестриманості у спілкуванні з громадянами, перешкоджання іншим поліцейським виконувати їх обов`язки (первинне повідомлення вигаданих анкетних даних)

Стосовно ж категоричного заперечення позивачем висновків службового розслідування та рішення суду першої інстанції відносно не повідомлення позивачем керівництва та найближчого органу поліції про надзвичайну подію, то на підтвердження своїх доводів позивач не надав жодних доказів повідомлення уповноважених органів про вказану надзвичайну подію.

Також колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги з приводу безпідставного висновку службового розслідування в частині порушення пункту 18 Порядку встановлення особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2021 року №145 виходячи з такого.

Відповідно до пункту 18 вказаного Порядку перебування, вхід/вихід (в`їзд/виїзд) військовослужбовців Збройних Сил, Держспецтрансслужби, Національної гвардії, Держприкордонслужби, поліцейських, військовослужбовців та працівників СБУ, працівників ДПС, ДМС, ДСНС, їх перевезення транспортними засобами спеціалізованого призначення, перевезення військових вантажів та осіб із зброєю та боєприпасами на територію/з території, де встановлено особливий режим, організовуються та здійснюються з урахуванням умов обстановки, яка склалася, наявності сил та засобів, визначених завдань, бойового розподілу підрозділів, місць їх дислокації відповідними командирами (начальниками) за погодженням з комендантом на підставі службових посвідчень, посвідчень про відрядження, дорожніх листів та документів на вантаж.

Наказом Національної поліції України від 23 лютого 2022 року №171 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру Національної поліції України й ситуаційних центрів головних управлінь Національної поліції в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності» особовий склад ГУНП у Волинській області на час дії правового режиму надзвичайного стану переведений на посилений варіант службової діяльності.

Режим воєнного стану встановлює для працівників поліції підвищену відповідальність та контроль за своїми діями.

Відповідно до посадової інструкції, затвердженої 18 липня 2022 року, ОСОБА_1 у своїй діяльності керується Конституцією України та законами України, Указами Президента України, постановами Верховної Ради України та постановами і розпорядженнями Кабінету Міністрів України, Кодексами, чинними міжнародними договорами, наказами та іншими нормативними документами МВС, НПУ та ГУНП, правилами внутрішнього трудового розпорядку, а також цією Інструкцією (а.с.70-75).

24 лютого 2022 року Указом Президента України №64/2022, який затверджений Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався та діє зараз.

По всій території Україні, в тому числі і у Волинській та Рівненській областях, введено комендантську годину. Зокрема, в Рівненській області комендантська година на момент вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку тривала з 23:00 год до 05:00 год.

У письмових поясненнях дисциплінарній комісії заступник начальника слідчого управління ГУНП у Волинській області ОСОБА_15 та начальник слідчого управління ГУНП у Волинській області ОСОБА_16 вказали, що їм не було відомо про те, що позивач планує виїзд на відпочинок за межі області (а.с.64-65). Тобто про здійснення виїзду за межі області відсутній рапорт позивача.

Таким чином, матеріали службового розслідування підтверджують висновки дисциплінарної комісії про те, що ОСОБА_1 у комендантську годину, на території іншої області, під час дії в країні воєнного стану, тобто в той час, коли дії поліцейських повинні бути спрямовані на захист громадян, територіальної цілісності України, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, разом з іншим поліцейським був учасником конфліктної ситуації, під час якої застосовано табельну зброю. Інцидент стався у громадському місці, де перебувало багато людей. Колегія суддів також вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано відхилив доводи позивача про відсутність підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності з огляду на відсутність пред`явлення будь-якої підозри у вчиненні злочину ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , адже Верховний Суд сформував усталену практику, відповідно до якої вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що результати службового розслідування у даній справі ґрунтуються на самостійних правових підставах, заснованих на дослідженні службової документації, поясненнях осіб (свідків), причетних до досліджуваних подій через оцінку поведінки позивача лише в контексті дотримання ним правил службової етики та посадових обов`язків поліцейського.

За наведених обставин, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку знайшов своє підтвердження в ході судового розгляду, а встановлені у висновку службового розслідування обставини були достатніми для висновку про порушення позивачем службової дисципліни та застосування крайнього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Отож, колегія суддів приходить до висновку, що при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання їх протиправним та скасування.

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу норм матеріального права та фактичних обставин справи.

Водночас, колегія суддів зазначає, що при ухваленні вказаного рішення, суд першої інстанції не урахував п.1 ч.6 ст. 12 КАС України, відповідно до якого до справ незначної складності належать справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Згідно з приміткою статті 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» під службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, в цій статті розуміються прокурори, слідчі і дізнавачі, керівники, заступники керівників державних органів, юрисдикція яких поширюється на всю територію України, їх апаратів та самостійних структурних підрозділів.

Як наслідок вказана справа не належить до справ незначної складності, а відтак підлягала розгляду судом в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до п.7 ч. 3 статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо суд розглянув за правилами спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи викладене колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, судове рішення ухвалив з додержанням норм матеріального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні не спростовуються, однак вказане судове рішення ухвалено судом з порушенням норм процесуального права, що є самостійної підставою для його скасування.

При цьому судом установлено, що підстави визначені ст. 139 КАС України для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 317, ст. 321, ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2022 року у справі № 140/6190/22 скасувати.

Ухвалити постанову, якою у задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції у Волинській області (43025, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Винниченка, будинок 11, ідентифікаційний код юридичної особи 40108604) про визнання протиправними та скасування наказів- відмовити повністю.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та підлягає касаційному оскарженню шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. М. Шевчук
судді Р. В. Кухтей
С. П. Нос
Повне судове рішення складено 06 квітня 2023 року