Справа № 380/2389/23
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2023-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/2389/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 квітня 2023 року

11 год. 16 хв. м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Качур Р.П., за участю секретаря судового засідання Сенчука Л. Ю., позивача ОСОБА_1 , представниці позивача Літовченко Л. Р., представниці відповідача Лисої Н. В. розглянув у підготовчому судовому засіданні заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та заяву відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування актів -

УСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі відповідач, Головного управління НП у Львівській області), у якій просить:

- визнати протиправним і скасувати акт Форми Н-5 комісії Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області «Розслідування нещасного випадку від 15 грудня 2020 року, що стався внаслідок ДТП 25.08.2020 06.30 год. ранку за адресою: АДРЕСА_1 »;

- визнати протиправним і скасувати акт Форми НТ № 27 комісії Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про нещасний випадок невиробничого характеру від 15 грудня 2020 року, що стався внаслідок ДТП 25.08.2020 06.30 ранку за адресою: м. Львів вул. Личаківська-16 в м. Львові»;

- зобов`язати відповідача повторно провести службове розслідування за фактом травми, отриманої внаслідок ДТП 25.08.2020 року майором поліції ОСОБА_1 , старшим дільничним офіцером поліції відділу превенції патрульної поліції Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області та оформити його результати відповідно до вимог «Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України», який затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.12.2002 № 1346 з урахуванням висновків суду.

Підставою позову зазначено те, що висновки, викладені в оскаржуваних актах, не відповідають фактичним обставинам. Позивач зазначив, що нещасний випадок (ДТП), який відбувся 25.08.2020, стався під час проходження служби в поліції позивачем та, на його думку, пов`язаний із виконанням службових обов`язків позивачем. Відтак звернувся до суду із цим позовом.

До позовної заяви ОСОБА_1 додав заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з поважних причин. В обґрунтування такої заяви зазначив, що 25.08.2020 внаслідок ДТП отримав тілесні ушкодження та був госпіталізований. У зв`язку з отриманими травмами позивач проходив лікування протягом 122 днів, після чого отримав направлення на медичний огляд для проведення лікарської (військово-лікарської) експертизи. Як повідомив позивач, свідоцтвом про хворобу № 350 від 11.02.2021 встановлено, що позивачем отримано травму під час проходження служби в результаті нещасного випадку, не пов`язаного з виконанням службових обов`язків. Позивач стверджує, що такий висновок медичної комісії про характер отриманої позивачем травми був зроблений з оскаржуваних актів. Як на підставу пропуску строку звернення до суду позивач покликається на те, що з часу отримання ним тілесних ушкоджень (25.08.2020) по 11.02.2021 день його звільнення з органів Національної поліції, та з цього часу ОСОБА_1 продовжує лікуватись та проходити реабілітацію згідно з індивідуальними програмами реабілітації інваліда.

Крім того зазначив, що у ДТП, яке мало місце 25.08.2020 мати позивача теж отримала тілесних ушкоджень. У зв`язку з зазначеним матері ОСОБА_1 встановлено інвалідність 2 групи трудового каліцтва. Позивач стверджує, що його мати потребує постійного стороннього догляду. Як зазначив ОСОБА_1 , такий догляд за матір`ю здійснює саме він. Також вказав, що у згадуваному ДТП постраждала і його сестра, якій внаслідок цієї дорожньо-транспортної пригоди встановлено ІІІ групу інвалідності. Повідомив, що його сестра потребує допомоги в побуті, яку сестрі надає позивач. Таким чином, позивач просив визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду за захистом його права та законних інтересів поважними та поновити даний строк у зв`язку з лікуванням позивача, доглядом матері та сестри.

Окремо звернув увагу на те, що на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан. Позивач зазначив, що постійній повітряні тривоги, звуки вибухів та внаслідок цього здійснення евакуації за місцем проживання з квартири в бомбосховище в підвальні приміщення його близьких родичів, а також вимикання електроенергії стало істотною перешкодою, труднощами та поважними причинами, які унеможливили звернення до суду.

Також зазначив, що за фактом ДТП, яке мало місце 25.08.2020, 25.08.2020 слідчим ВРЗ у СТ СУ ГУ НП у Львівській області відкрито кримінальне провадження за ч. 1 ст. 286 КК України. Вказав також, що слідчим відділом Львівського районного управління № 1 Головного управління Національної поліції у Львівській області 22 листопада 2022 внесено відомості до ЄРДР та відкрито друге кримінальне провадження по ч. 1 ст. 286 КК України, що на думку позивача, є однією з поважних причин для продовження строку звернення з позовною заявою до Львівського окружного адміністративного суду з відновленням його порушеного права.

Ухвалою від 10.02.2023 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 17.02.2023 відкрито провадження в адміністративній справі; справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Вказаною ухвалою суд також вирішив, що розгляд клопотання про поновлення строку звернення до суду буде здійснюватися у судовому засіданні.

Від відповідача на адресу суду надійшла заява про залишення позовну без розгляду (вх. № 15759 від 08.03.2023). В обґрунтування такої вказав, що позивачем пропущено встановлений ч. 5 ст. 122 КАС України місячний строк звернення до суду, оскільки ОСОБА_1 отримав складені комісією Залізничного ВП ГУНП у Львівській області акти форми Н-5, форми НТ № 27 від 15 грудня 2020 року 17.12.2020 року. Вказаний факт підтверджується власноручно вчиненим записом позивача у журналі реєстрації потерпілих від нещасних випадків (у тому числі поранень) Залізничного ВП ГУНП у Львівській області. Враховуючи обставини справи, відсутні підстави вважати, що позивач пропустив строк звернення до суду з поважних причин, оскільки такі не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Щодо доводів позивача про те, що введення в Україні воєнного стану є поважною причиною пропуску строку звернення до суду, відповідач зазначив, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні без обґрунтування неможливості вчинити процесуальну дію у встановлені строки не може вважатися поважною причиною для безумовного поновлення цих строків. Також вказав, що з 24 лютого 2022 року Львівська область та місто Львів не належали до територій, що розташовані в районі проведення воєнний (бойових) дій або які перебували в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні). Під час дії воєнного стану в Україні не зупинена діяльність державних органів (у т.ч. суду) та поштових організацій (ПАТ "Укрпошта", приватних служб кур`єрської доставки тощо). Тобто, такі обмеження об`єктивно жодним чином не перешкоджали своєчасному зверненню позивача до суду з позовом про визнання протиправними дій. Позивач не довів обставину, яка б свідчила про недоступність останньому засобів зв`язку.

Також Головне управління Національної поліції у Львівській області зазначило, що час перебування позивача на лікуванні не унеможливлює звернення позивача до суду самостійно або через уповноваженого представника. Відповідач вказав, що згідно з медичної документації, доданої позивачем до позовної заяви, ОСОБА_1 перебував на стаціонарному лікування з 25.08.2020 року по 30.09.2020 року. Перебування позивача з 31.09.2020 року на амбулаторному лікуванні не могло заважати йому звернутися до суду за захистом свого порушеного права як особисто, так й за допомогою засобів поштового й електронного зв`язку. Щодо відсутності коштів на оплату судового збору, звернув увагу на те, що з 2020 року ОСОБА_1 неодноразово звертався до суду із позовними заявами (справи № 380/10130/22, № 380/10420/22, № 380/11468/22, № 380/2948/23, № 380/10745/22, № 380/17904/22, № 380/12608/22). На думку відповідача, не заслуговують на увагу і доводи позивача про відсутність коштів на послуги адвоката оскільки виконання вищевказаних процесуальних дій залежить виключно від волі позивача. При цьому, позивач не був позбавлений права самостійно звернутися до суду з цим позовом.

У підготовчому судовому засіданні позивач і представниця позивача подану позивачем заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду підтримали, просили її задовольнити та визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду за захистом його права та законних інтересів поважними та поновити даний строк, а у клопотанні відповідача про залишення позову без розгляду - відмовити.

Представниця відповідача просила відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з поважних причин, а клопотання відповідача про залишення позову без розгляду задовольнити.

При вирішенні поданих заяв, суд керується таким.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Водночас ці положення не містять виключень та поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, предметом спору у даній справі є визнання протиправним і скасування акта Форми Н-5 комісії Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області «Розслідування нещасного випадку від 15 грудня 2020 року, що стався внаслідок ДТП 25.08.2020 06.30 год. ранку за адресою: м. Львів вул. Личаківська 16 в м. Львові»; та акта Форми НТ № 27 комісії Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про нещасний випадок невиробничого характеру від 15 грудня 2020 року, що стався внаслідок ДТП 25.08.2020 06.30 ранку за адресою: м. Львів вул. Личаківська-16 в м. Львові».

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З огляду на зміст позовних вимог та характер спірних правовідносин суд дійшов висновку про те, що оскарження спірних актів не може вважатися спором щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, відтак до спірних правовідносин застосовується шестимісячний строк звернення до суду, встановлений ч. 2 ст. 122 КАС України.

У матеріалах справи міститься витяг з журналу реєстрації потерпілих від нещасних випадків (у тому числі поранень) Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області. Так, відповідно до запису № 27 вказаного журналу, ОСОБА_1 ознайомився із актом за формою НТ 17.12.2020.

Як встановлено судом, позовну заяву подано суду 07.02.2023, що підтверджується штемпелем відділення поштового зв`язку на конверта рекомендованого поштового відправлення за ШКІ № 613.

Відтак позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

При оцінці наданих позивачем обґрунтувань поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд зазначає таке.

Щодо доводів позивача про те, що він надає допомогу сестрі та матері, які також постраждали в ДТП, разом з ним, суд зазначає, що такі підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами.

При цьому, на думку суду, такі доводи слід оцінювати разом з доводами ОСОБА_1 про неможливість звернутися до суду із дотриманням ч. 5 ст. 122 КАС України, у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану.

Так, відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому воєнний стан неодноразово продовжувався та триває і досі.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Суддя зазначає, що на день прийняття Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 та на теперішній час Львівський окружний адміністративний суд працює в штатному режимі, буд-яких обмежень щодо розгляду справ або прийому документів від учасників справи не запроваджено.

Однак, звертаючись із заявою про поновлення строку на оскарження спірних актів, позивачем не надано доказів того, що строк на оскарження таких пропущено саме внаслідок збройної агресії російської федерації, доказів, які б підтверджували, що саме тимчасові обмеження, події чи обставини в період дії правового режиму воєнного стану, які не залежали від волі та дій позивача, стали перешкодою, унеможливили подання позовної заяви у передбачені законом строки.

Більше того, позивач під час дії воєнного стану подав ряд позовних заяв до Львівського окружного адміністративного суду (справи № 380/10130/22, № 380/10420/22, № 380/11468/22, № 380/2948/23, № 380/10745/22, № 380/17904/22, № 380/12608/22), що підтверджується даними КП «Діловодство спеціалізованого суду», та що свідчить про відсутність обставин, що унеможливлювали звернення позивача до суду із цим позовом.

Суд зазначає, що саме позивач є зацікавленою особою, яка звертається до суду із відповідним позовом про захист його порушеного права. Також суд наголошує, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Відтак наведені позивачем обставини щодо неможливості звернутися до суду в межах встановленого строку ч. 2 ст. 122 КАС України у зв`язку з наданням допомоги матері та сестрі, а також у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану, суперечать процесуальній поведінці ОСОБА_1 , як сторони по справах № 380/10130/22, № 380/10420/22, № 380/11468/22, № 380/2948/23, № 380/10745/22, № 380/17904/22, № 380/12608/22. Отже, такі причини пропуску строку суд визнає неповажними.

Таким чином суд також критично оцінює доводи позивача про те, що введення воєнного стану в Україні з 24.02.2022 та необхідність догляду матері та сестри перешкодили позивачу у зверненні до суду з дотриманням процесуального строку.

Крім того суд критично оцінює доводи про те, що слідчим відділом Львівського районного управління № 1 Головного управління Національної поліції у Львівській області 22 листопада 2022 внесено відомості до ЄРДР та відкрито друге кримінальне провадження по ч. 1 ст. 286 КК України, оскільки такі не змінюють ані моменту ознайомлення зі спірними актами, ані висновків, викладених у них. Таким чином, вказані доводи не впливають на вирішення питання щодо наявності поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Інших вмотивованих підстав пропуску строку на звернення до суду позивачем не наведено.

Відповідно до ч. 13-15 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Зважаючи на вищевикладене, суд вважає за необхідне у задоволенні заяви позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду відмовити, а позовну заяву залишити без руху, з встановленням позивача строку для усунення вказаних недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з вказанням поважних підстав для поновлення строку.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 241-246, 248, 256, 171, 295-297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду відмовити.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування актів залишити без руху.

3. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 5 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання суду заяви про поновлення строків звернення до суду з доказами поважності причин пропуску строку.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде залишена без розгляду на підставі частини 15 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 05.04.2023.

Суддя Р.П. Качур