Справа № 240/802/23
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2023-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2023 року м. Житомир справа № 240/802/23

категорія 106030000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Капинос О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління поліції охорони у Житомирській області про визнання незаконним і скасування наказу, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Управління поліції охорони в Житомирській області від 21 листопада 2022 року № 2631 "Про накладення дисциплінарних стягнень на окремих працівників УПО Житомирської області" щодо накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Управління поліції охорони в Житомирській області від 05 грудня 2022 року № 195 о/с щодо звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Зобов`язати Управління поліції охорони в Житомирській області поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського районного відділу Управління поліції охорони в Житомирській області в спеціальному званні сержант поліції з 06 грудня 2022 року.

Стягнути з Управління поліції охорони в Житомирській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з дня звільнення по день прийняття судового рішення.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачем протиправно звільнено його зі служби у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби

ОСОБА_1 з 15.01.2019 проходив службу в Національній поліції України, а саме в Управлінні поліції охорони Житомирської області, займав посаду поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського районного відділу УПО Житомирської області відповідно до витягу з наказу УПО Житомирської області від 11.01.2019 № 7 о/с "По особовому складу" .

Наказом Управління поліції охорони в Житомирській області від 28.10.2022 №2459 призначено службове розслідування по факту ДТП за участю поліцейського ВОО та ПБ Коростенського РВ УПО Житомирської області сержанта ОСОБА_1 .

Наказом Управління поліції охорони в Житомирській області від 29.10.2022 № 2460 було утворено комісію про проведення розслідування нещасного випадку невиробничого характеру, який стався з позивачем 28.10.2022. За результатами проведеного розслідування було складено акт № 4 розслідування нещасного випадку від 22.11.2022 (форма Н-1/НПВ).

За результатами проведеного службового розслідування за фактом ДТП, що сталася 28.10.2022 на вул. Бобіка в с.Липляни Коростенського району Житомирської області в результаті якої отримав тілесні ушкодження поліцейський взводу охорони об"єктів та публічної безпеки Коростенського РВ УПО Житомирської області сержант поліції ОСОБА_1 складено висновок службового розслідування від 21.11.2022.

Службовим розслідуванням встановлено, що дорожньо-транспортна пригода, яка мала місце 28 жовтня 2022 року близько 19 год. 20 хв. на вул. Бобіка в с.Липляни Коростенського району Житомирської області за участю поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського РВ УПО Житомирської області сержанта поліції ОСОБА_1 та призвела до отримання ним тілесних ушкоджень, сталася в наслідок особистої неуважності та необережності під час керування транспортним засобом, порушення транспортної дисципліни, а також керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, чим самим було допущено вчинення дисциплінарного проступку.

За результатами службового розслідування Управлінням поліції охорони в Житомирській області видано наказ від 21.11.2022 № 2631 "Про накладення дисциплінарних стягнень на окремих працівників УПО Житомирської області", відповідно до якого наказано за скоєння дисциплінарного проступку, що полягає в порушенні службової дисципліни в частині неналежного виконання вимог пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 1, 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного поліції України щодо неухильного дотримання законів України та інших нормативно - правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України, порушення вимог пункту 1 розділу І, пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179 "Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських", що виразилося у недотриманні норм професійної етики, особисті негативні якості та недисциплінованість, грубе порушення дисципліни, транспортної дисципліни, ігнорування вимог як наказів, так і доручень ДПО, У ПО Житомирської області щодо зміцнення дисципліни та законності, керуючись статтями 1, 11, 12, 13 та 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", на підставі наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 "Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції" , застосувати до поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського районного відділу Управління поліції охорони в Житомирській області сержанта поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон № 0021649) дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Управління поліції охорони в Житомирській області від 05.12.2022 № 195 о/с позивача було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 ( у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) на підставі подання до звільнення з поліції від 05.12.2022 та наказу УПО Житомирської області від 21.11.2022 № 2631 "Про накладення дисциплінарних стягнень на окремих працівників УПО Житомирської області".

Позивач вважає своє звільнення незаконним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Перевіряючи правомірність оскаржуваних позивачем наказів про звільнення зі служби за вчинення дисциплінарного проступку, суд виходить з того, що правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію".

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У частині 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Статтею 64 Закону України "Про Національну поліцію" визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частиною 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

У відповідності до п. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у ст. 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану визначені у статті 29 Дисциплінарного статуту.

У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини.

При цьому, п.6 та 10 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" самостійною підставою для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України .

Наказом Управління поліції охорони в Житомирській області від 05.12.2022 № 195 о/с позивача було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 ( у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Наказ винесено на підставі подання до звільнення з поліції від 05.12.2022 та наказу УПО Житомирської області від 21.11.2022 № 2631 "Про накладення дисциплінарних стягнень на окремих працівників УПО Житомирської області".

Зокрема, наказом УПО Житомирської області від 21.11.2022 № 2631 застосовано до поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського районного відділу Управління поліції охорони в Житомирській області сержанта поліції Карпіка Владислава Олександровича (спеціальний жетон № 0021649) дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Отже, для встановлення правомірності звільнення позивача зі служби в поліції, необхідно дослідити чи були правові підстави для винесення наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, що є крайнім видом дисциплінарного стягнення.

Як слідує з наказу УПО Житомирської області від 21.11.2022 № 2631 "Про накладення дисциплінарних стягнень на окремих працівників УПО Житомирської області" такий винесено за порушення службової дисципліни в частині неналежного виконання вимог пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 1, 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного поліції України щодо неухильного дотримання законів України та інших нормативно - правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України, порушення вимог пункту 1 розділу І, пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179 "Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських", що виразилося у недотриманні норм професійної етики, особисті негативні якості та недисциплінованість, грубе порушення дисципліни, транспортної дисципліни, ігнорування вимог як наказів, так і доручень ДПО, УПО Житомирської області щодо зміцнення дисципліни та законності, та керуючись статтями 1, 11, 12, 13 та 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", на підставі наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 "Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції".

Підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення стали висновки службового розслідування, проведеного за фактом ДТП, що сталася 28.10.2022 на вул. Бобіка в с.Липляни Коростенського району Житомирської області, в результаті якої отримав тілесні ушкодження поліцейський взводу охорони об"єктів та публічної безпеки Коростенського РВ УПО Житомирської області сержант поліції ОСОБА_1 .

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII.

Згідно зі статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна - це дотримання поліцейськими Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана ВРУ, актів президента України і КМУ, наказів Національної поліції України, нормативно - правових актів МВС України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За змістом частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закон) України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки: поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу га запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватись від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувані їхні обов`язки, а також, які підривають авторитет Національної поліції України.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить, за їх межі, порушенні обмежень і а заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту НПУ).

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України" затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893), та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку; надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України "Про запобігання корупції".

Пунктом 4 Розділу V Порядку встановлено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пунктів 1,2,5 Розділу VI Порядку зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.

Згідно з ч. 7, 8 ст. 19 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Отже, обставини вчинення працівником поліції дисциплінарного проступку, який є підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Тобто, передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок службового розслідування, на підставі чого видається відповідний наказ, враховуючи відповідний висновок.

З висновку службового розслідування, складеного за фактом ДТП, що сталася 28.10.2022 на вул. Бобіка в с.Липляни Коростенського району Житомирської області слідує, що 28.10.2022 року о 20 год. 30 хв. надійшла інформація щодо особи, яка цього ж дня близько 19 год. 20 хв. потрапила в ДТП. А саме невідомий громадянин, рухаючись на мотоциклі "Мустанг" без реєстраційних знаків, по вулиці Бобіка в с. Липляни, Коростенського району, Житомирської області, поблизу будинку № 55, не обрав безпечної швидкості руху в темну пору доби, не врахував дорожніх умов та обстановки, потрапивши у вибоїну на дорожньому покритті, втратив контроль над керованим ним транспортним засобом, унаслідок чого впав з нього та отримав тілесні ушкодження. При транспортуванні потерпілого до медичного закладу Коростенської центральної міської лікарні, було встановлено, що дана особа є поліцейський взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського районного відділу (дислокація м. Малин) Управління поліції охорони в Житомирській області, сержант поліції ОСОБА_1 . В медичному закладі, після обстеження, сержантові поліції ОСОБА_1 було поставлено діагноз: ЗЧМТ, рвана рана височної ділянки щелепи, садна рук (супровідний листок від 28.10.2022 року), надано медичну допомогу та поміщено на лікування до травматологічного відділення.

Виїздом ГРПП, СОГ ВП №1 Коростенського РУП ГУНП та працівників ДБР встановлено, що невідомий рухався по дорозі в напрямку центру села до місця проживання на мотоциклі "Мустанг" і, не впоравшись з керуванням, впав. В результаті падіння останній отримав тілесні ушкодження.

Вказана подія трапилася після завершення чергування сержанта поліції ОСОБА_1 .

Про дану подію Інформаційною довідкою про правопорушення або подію за №4217/43/25/01-2022 від 28.10.2022 року було проінформовано Департамент поліції охорони та за резолюцією начальника Департаменту, наказом УПО Житомирської області № 2459 від 28.10.2022 утворено дисциплінарну комісію та призначено проведення службового розслідування.

За вказаним фактом Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Житомирі) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, за вказаним фактом внесено відомості до ЄРДР за № 0000440 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 (Порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому тяжке тілесне ушкодження) КК України.

З метою встановлення можливого факту перебування потерпілого в стані алкогольного сп`яніння, що могло в першу чергу призвести до скоєння ДТП та отримання тілесних ушкоджень, 28.10.2022 року за № 4218/43/25/01 -2022 на ім`я директора КНП "Обласний медичний спеціалізований центр" Житомирської обласної ради ОСОБА_2 направлено запит для надання висновку результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

За результатами розгляду даного листа 09.11.2022 року за № 2531 до УПО Житомирської області (вих. № 3692 від 07.11.2022 року) надійшла відповідь, в якій зазначалося, що за результатами дослідження: в доставленому зразку крові був виявлений етиловий алкоголь в концентрації - 0,95 проміле.

Отже, службовим розслідуванням встановлено факт перебування позивача за кермом на момент аварії у стані алкогольного сп"яніння.

Крім того, в ході службового розслідування були відібрані пояснення у ОСОБА_3 , що викликала швидку, батька ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Опитаний ОСОБА_4 повідомив, що його син ОСОБА_1 28.10.2022 близько 19.00 взяв його мотоцикл та поїхав до товариша ОСОБА_5

ОСОБА_5 у своїх поясненнях зазначив, що ОСОБА_1 того дня приїхав до нього, що показати мотоцикл, попили кави, після чого близько 19 год. 25 хв. він поїхав.

В той же час, у ОСОБА_1 в ході службового розслідування також були відібрані пояснення, в яких він пояснив, що після повернення з чергування додому, він займався домашніми справами. Стосовно подальших подій та як виїжджав з дому не пам"ятає. До товариша не доїхав. Того дня випив пляшку пива 0,5 л.

Відтак, з викладеного слідує, що пояснення ОСОБА_1 суперечать поясненням ОСОБА_5 .

Актом розслідування нещасного випадку №4 від 22.11.2022 встановлено, що нещасний випадок з поліцейським взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського РВ УПО Житомирської області (дислокація м. Малин), сержантом поліції ОСОБА_1 , згідно до вимог Порядку 705 стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, так як останній отримав травми в наслідок алкогольного сп`яніння, що знижують увагу та швидкість реакції, під час керування транспортним засобом в результаті чого втратив керування мопедом, впав та отримав тілесні ушкодження, що являє собою учинення потерпілим поліцейським діянь, яке є адміністративним проступком.

Відтак, тілесні ушкодження у вигляді: "ЗЧМТ, Струс головного мозку. Забійно - рвані рани лобної ділянки, нижньої повіки, зовнішнього кута правого ока. Обширне садно правої половини обличчя" поліцейський взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського районного відділу Управління поліції охорони в Житомирській області сержант поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон № 0021649) отримав у результаті керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння з порушенням правил дорожнього руху та особистої безпеки, чим самим допустив вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, з викладеного слідує, та встановлено за наслідками проведення службового розслідування, що дорожньо-транспортна пригода, яка мала місце 28 жовтня 2022 року близько 19 год. 20 хв. на вул. Бобіка в с.Липляни Коростенського району Житомирської області за участю поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського РВ УПО Житомирської області сержанта поліції ОСОБА_1 та призвела до отримання ним тілесних ушкоджень, сталася в наслідок особистої неуважності та необережності під час керування транспортним засобом, порушення транспортної дисципліни, а також керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, чим самим було допущено вчинення дисциплінарного проступку.

Так, відповідно до Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 р. №1179, поліцейські повинні неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Працівник поліції, керуючись Присягою, відповідно до службового обов`язку, дотримуючись професійних честі і гідності, бере на себе моральне зобов`язання бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності та приватному житті, залишатися за будь-яких обставин чесним і непідкупним, відданим інтересам служби.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У частині 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Статтею 64 Закону України "Про Національну поліцію" визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Правила етичної поведінки працівників поліції затвердженні наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 "Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських".

Згідно п.1 Розділу І Правил, вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Відповідно до п.1 Розділу ІІ Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Пунктами 3 та 4 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

З наведеного слідує, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Він має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції, їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського незалежно від того, перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Відтак, передумовою звільнення посадової особи за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстави припинення служби за порушення Присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування. Звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли особа скоїла проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Враховуючи викладене, суд погоджується з висновками відповідача про порушення позивачем службової дисципліни в частині неналежного виконання вимог пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 1, 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Нацполіції України щодо неухильного дотримання законів України та інших нормативно - правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України, порушення вимог пункту 1 розділу І, пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179 "Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських", що виразилося у недотриманні норм професійної етики, особисті негативні якості та недисциплінованість, грубе порушення дисципліни, транспортної дисципліни, ігнорування вимог як наказів, так і доручень ДПО, УПО Житомирської області щодо зміцнення дисципліни та законності.

Отже, накладаючи на позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з поліції за порушення дисципліни відповідач правомірно виходив з того, що ним вчинено проступок, який першочергово виразився у керуванні транспортним засобом після вживання алкогольних напоїв, що викликало негативний суспільний резонанс щодо діяльності поліції, тобто вказаний вчинок не сумісний з перебуванням в органах поліції.

За наслідком системного аналізу матеріалів службового розслідування, суд дійшов висновку, що дисциплінарною комісією підтверджено порушення позивачем службової дисципліни.

Стосовно доводів позивача про те, що відповідач при визначенні виду дисциплінарного стягнення відносно позивача у вигляді звільнення, не врахував сумлінне ставлення поліцейського до служби, характеристику, попередню поведінку, суд зазначає наступне.

В контексті спірних правовідносин в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Дискредитація звання рядового і начальницького складу національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Відповідно до змісту Присяги поліцейського, текст якої наведено у ст. 64 Закону №580-VIII, особа, яка вступає на службу в поліцію, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Парламентська Асамблея Ради Європи у своїй Резолюції від 25 грудня 2008 року №1165 (1998) вказала, що публічні особи повинні усвідомлювати, що особливий статус, який вони мають у суспільстві, автоматично збільшує рівень тиску на приватність їхнього життя (пункт 6).

У контексті наведеного необхідно зазначити, що посада поліцейського покладає на особу певні обмеження і обов`язки. Зокрема, запорукою утвердження довіри до органів поліції має бути законослухняна і добропорядна поведінка працівника поліції не лише під час виконання службових обов`язків, але й у повсякденному житті.

Поряд з цим як свідчать матеріали справи та слідує з пояснень командира взводу охорони об"єктів та публічної безпеки Коростенського РВ ОСОБА_6 ним постійно наголошувалось та доводилось до особового складу взводу вимоги керівництва Національної поліції, "Департаменту поліції охорони та Управління про безумовне дотримання ПДР України, а також заборону керувати транспортними засобами в стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння, а в разі допущення таких випадків будуть застосовуватися дисциплінарні стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Згідно матеріалів профілактичної роботи керівного складу підрозділу, в частині дотримання службової дисципліни, зокрема транспортної та недопущення надзвичайних подій серед особового складу встановлено, що ОСОБА_1 було підписано ряд звернень та зобов`язань від 21.05.2019, від 21.05.2019, від 11.10.2019, від 17.12.2019 та від 03.01.2021 у тому числі від 21,05.2019 ОСОБА_1 був попереджений про без альтернативне звільнення зі служби за керування транспортним засобом в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

До особового складу неодноразово доводилися під особисті підписи дотримання дисципліни і законності, дотримання ПДР України, не керування транспортними засобами в стані алкогольного сп`яніння, дотримання Правил етичної поведінки поліцейських та попереджено, що у разі порушення будуть застосовані дисциплінарні стягнення.

Крім того, під час складання Присяги на вірність Українському народові, ОСОБА_1 присягнув вірно служити Українському народові, дотримуватись Конституції та Законів України, втілювати їх у життя та поважати і охороняти честь держави, а також з гідністю нести високе звання поліцейського.

Однак, незважаючи на це, позивачем було вчинено дії, не сумісні з подальшим перебування на службі в поліції, не дотримано вимог чинного законодавства .

Будь-яких доказів, які б спростовували висновки службового розслідування, проведеного відносно позивача, під час апеляційного розгляду справи не надано.

Суд не бере до уваги посилання позивача на те, що вчинення ним дисциплінарних правопорушень не підтверджено, оскільки жодних матеріалів передбачених ст.124 КУпАП та ст.130 КУпАП не складалося, з огляду на те, що адміністративна і дисциплінарна відповідальність є різними видами юридичної відповідальності, мають різний склад порушення, тому притягнення чи не притягнення до дисциплінарної відповідальності не може обумовлюватись наявністю чи відсутністю складу іншого правопорушення чи фактом притягнення до іншого виду відповідальності. Суд у межах розгляду цієї справи не досліджує питання наявності або відсутності вини позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, а надає правову оцінку обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку.

При цьому, наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за відповідних підстав.

Така правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 16 жовтня 2018 року у справі № 800/531/17 та від 12 лютого 2019 року у справі №9901/711/18, від 12 грудня 2019 року у справа №816/70/16, від 01 квітня 2020 року у справа №806/647/15, від 21 січня 2021 року у справі № 826/4681/18.

Отже, предметом розглядом даної справи є встановлення в діях позивача ознак дисциплінарного проступку, а не адміністративного правопорушення.

Суд зауважує, що відсутність адміністративного притягнення до відповідальності позивача не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 06 березня 2019 року у справі №816/1534/16; від 13.10.2020 у справі №805/3079/17-а, від 06.03.2019 у справі №816/1534/16, від 26.11.2020 у справі №580/1415/19, від 29.06.2021 у справі №826/7187/17, від 24.09.2020 у справі №420/602/19, від 28.11.2019 у справі №120/860/19-а, від 29.06.2021 у справі №826/7187/17,

Поряд з цим, в ході розгляду даної справи встановлено, що дії позивача суперечать основним принципам, моральним нормам та правилам етичної поведінки поліцейських, якими повинен керуватися поліцейський під час виконання своїх службових обов`язків та поза службою. Допущення подібної поведінки підриває як авторитет самого поліцейського, органів поліції, так і держави в цілому.

Сам по собі факт допущення поліцейським дисциплінарних проступків компрометує його, як поліцейського, і дискредитує поліцію в цілому. Відсутність доказів про негативний суспільний резонанс, не виключає його наявності .

Беручи до уваги викладене, відповідачем належним чином з`ясовано обставини, які мали значення для прийняття спірних рішень, наведено мотиви, з яких зроблено висновки про наявність у діях позивача складу дисциплінарного проступку з посиланням на відповідні докази, відтак правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства, і такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Відтак, застосування відповідачем дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби позивача, як крайнього заходу дисциплінарного впливу є співмірним вчиненому позивачем проступку. Матеріали справи не містять жодного доказу порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування відносно позивача.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 22.11.2022 у справі 600/1167/22-а.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України: у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Позивачем не надано суду достатніх та належних доказів щодо обґрунтованості своїх позовних вимог.

При цьому, суд дійшов висновку, що відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що дискредитує звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. Такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що при прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України та оскаржувані накази прийняті на підставі, у межах та у спосіб, що визначені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказу звільнення зі служби, то підстави для задоволення таких вимог також відсутні.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України: кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України: в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позов необґрунтований, тому відмовляє у його задоволенні у повному обсязі.

Керуючись статтями 242-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 . РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління поліції охорони у Житомирській області (пров. Львівський, 4,Житомир,10014. ), про визнання незаконним і скасування наказу, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Капинос