Справа № 340/335/23
Суддя: В.В. НАУМЕНКО
Дата ухвалення: 2023-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/335/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді В.В. НАУМЕНКА, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Фантезі 2017» (вул. Декабристів, б. 6, м. Кропивницький, 25006, )

до відповідача: Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (вул. Армстронга Ніла, 1Д, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49107, )

про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, через уповноваженого представника адвоката Пасенюка К.О., звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд визнати постанову Управління Держпраці у Кіровоградській області про накладення штрафу у розмірі 65000,00 грн. за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №19855/26/1507/39918603/ТД-ФС від 30.08.2022 року протиправною та скасувати її.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 19.12.2022 року дізнався про існування постанови Управління Держпраці у Кіровоградській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 30.08.2022 року №19855/26/1507/39918603/ТД-ФС за порушення ст. 24 КЗпП України, а саме: допущення до роботи працівника без оформлення трудових відносин, в розмірі 65000,00 грн.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття спірної постанови, позивач вважає постанову протиправною і такою, що підлягає скасуванню.

Ухвалою від 31.01.2023 року відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач адміністративний позов не визнав у повному обсязі, свої мотиви виклав у письмовому відзиві на адміністративний позов, в якому, зокрема, вказав, що контролюючим органом у відповідності до положень чинного законодавства проведено фактичну перевірку кафе «Хлібний», де здійснює свою діяльність ТОВ «Фантезі 2017». За наслідком проведеної перевірки прийнято спірне рішення, яке вважає правомірним та таким, що не підлягає скасуванню. При цьому наголошує, що відповідно до виявлених в ході перевірки порушень норм трудового законодавства та безпосередньо факту того, що порушення мали місце, уповноваженою посадовою особою прийнято правомірну постанову (а.с 41-72).

Зазначив, що в ході перевірки кафе «Хлібний», проведеної ГУ ДПС у м. Києві за адресою: м. Київ, Дарницький район, вул. Михайла Гришка, буд. 5, де здійснює свою діяльність ТОВ «Фантезі 2017», встановлений факт допуску позивачем працівника ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 до роботи без укладання трудового договору, жодних документів щодо оформлення трудових правовідносин з нею під час перевірки надано не було. За результатами перевірки контролюючим органом складено акт №19855/26/1507/ НОМЕР_1 від 11.08.2022 року.

Частиною 5 статті 50 Закону України «Про зайнятість населення» забороняється роботодавцям застосовувати працю громадян без належного оформлення трудових правовідносин, вчиняти дії спрямовані на приховування трудових правовідносин.

На підставі вищенаведеного, відповідно до вимог частини 2 статті 263 КЗпП України до позивача застосована відповідальність за порушення законодавства про працю, а саме фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору. Вказана відповідальність настає в разі, якщо особа виконує певні роботи чи здійснює окремі повноваження з відома, за дорученням та в інтересах, зокрема фізичної особи-підприємця. В абзаці 7 пункту 2 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 р. № 509 (далі по тексту - Порядок №509) встановлено, що штрафи за порушення законодавства про працю та зайнятість населення накладаються на підставі акту перевірки ДПС, її територіального органу у ході якої виявлені порушення законодавства про працю, тому документи які надійшли від ГУ ДПС у м. Києві, правомірно використані відповідачем під час їх розгляду та прийняття оскаржуваної постанови.

Разом з відзивом відповідачем до суду подана заява про заміну відповідача його правонаступником.

Ухвалою від 01.03.2023 року суд замінив відповідача у справі: Управління Держпраці у Кіровоградській області, його процесуальним правонаступником - Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці.

06.03.2023 року позивачем подано відповідь на відзив (а.с. 73-92).

Правом подати заперечення на відповідь на відзив відповідач не скористався.

Дослідивши адміністративний позов, відзив на адміністративний позов, інші письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному і об`єктивному дослідженні, проаналізувавши положення чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини, суд доходить наступних висновків.

Згідно з відомостями, внесеними до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ТОВ «Фантезі 2017» зареєстровано у м. Кропивницький по вул. Декабристів, б. 6, основним видом діяльності позивача за КВЕД 56.10 - діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування.

ТОВ «Фантезі 2017» здійснює господарську діяльність за адресою: м. Київ, Дарницький район, вул. Михайла Гришка, буд. 5, на території кафе «Хлібний».

Головне управління ДПС у м. Києві листом від 15.08.2022 року вих. №17615/5/26-15-07-07-03-04 направило на адресу Головного управління Держпраці в Кіровоградській області акт фактичної перевірки від 11.08.2022 року №19855/26/1507/39918603 з інформацією про те, що в ході проведення 09.08.2022р. фактичної перевірки в кафе «Хлібний» було встановлено, що в кафе за адресою: м. Київ, Дарницький район, вул. Михайла Гришка, буд. 5, суб`єкт господарювання ТОВ «Фантезі 2017» використовує найману працю без належного оформлення трудових відносин та повідомлення про прийняття працівника на роботу до органів ДПС. А саме, 09.08.2022 року о 12 год. 31 хв. була проведена контрольна розрахункова операція на загальну суму 615,40 грн. Розрахункову операцію провела касир ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 без застосування РРО, без роздрукування та видачі відповідного розрахункового документа/фіскального чека. В моменті проведення розрахункової операції роздруковано та видано лист рахунок. Всього неї проведено через РРО 1050 грн. Тому ході проведення перевірки було вручено запит про надання документів від 09.08.2022 та відібрано пояснення (а.с. 48-55).

Відповідач 22.08.2022року за вих. №КР/1/3193-22 направив рекомендованим листом з повідомленням про вручення на юридичну адресу суб`єкта господарювання ТОВ «Фантезі 2017» лист про отримання матеріалів перевірки, однак не повідомив дату та час розгляду справи.

Згодом, 30.08.2022 року, з супровідним листом вих. №КР/1/3243-22 рекомендованим листом з повідомленням про вручення на юридичну адресу суб`єкта господарювання ТОВ «Фантезі 2017» направлено копію постанови від 30.08.2022 року №19855/26/1507/39918603/ТД-ФС про накладення штрафу у розмірі 65000,00 грн.

Вказані листи згідно повідомлень, наданих Укрпоштою, були повернуті за закінченням терміну зберігання.

Згідно пунктів 3, 4 Порядку №509, справа про накладення штрафу (далі - справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 Порядку.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 Порядку №509, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 Порядку №509, складає постанову про накладення штрафу.

Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінекономіки, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів з дня складення суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або вручається його представникові, про що на примірнику робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого суб`єкта господарювання або роботодавця чи їх представника. У разі надсилання примірника постанови засобами поштового зв`язку в матеріалах справи робиться відповідна позначка.

30.08.2022 року управлінням Держпраці у Кіровоградській області було розглянуто справу за відсутності уповноваженої особи ТОВ «Фантезі 2017», за порушення норм статті 24КЗпП, статті 53 Закону України «Про зайнятість населення» вирішено накласти на позивача штраф у розмірі 65000,00 грн. на підставі абзацу 2 частини 2 статті 265 КЗпП України (а.с. 63).

Отже, судом встановлено, що винесена відповідачем постанова від 30.08.2022 року №19855/26/1507/39918603/ТД-ФС про накладення штрафу на ТОВ «Фантезі 2017» у розмірі 65000,00 грн. складена з дотриманням вимог Порядку №509.

Частина 2 статті 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до частини 1 статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

За змістом частини 1 статті 21 КЗпП України, трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Згідно частини 1 статті 24 КЗпП України трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; 5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 6-1) при укладенні трудового договору про дистанційну (надомну) роботу; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України.

Відповідно до частини 3 статті .24 КЗпП України працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17 червня 2015 року №413 «Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу» було установлено, що повідомлення про прийняття працівника на роботу подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою (крім повідомлення про прийняття на роботу члена виконавчого органу господарського товариства, керівника підприємства, установи, організації) до територіальних органів Державної податкової служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за формою згідно з додатком до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором одним із таких способів: засобами електронного зв`язку з використанням кваліфікованого електронного підпису відповідальних осіб відповідно до вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг; на паперових носіях разом з копією в електронній формі; на паперових носіях, якщо трудові договори укладено не більше ніж із п`ятьма особами.

Згідно частини 1 статті 265 КЗпП України посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Частина 2 статті 265 КЗпП України передбачає, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі:

фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час або за трудовим договором з нефіксованим робочим часом у разі фактичного виконання роботи протягом усього робочого часу, установленого на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення.

Таким чином, роботодавці несуть відповідальність за використання найманої праці без оформлення трудових відносин у встановленому чинним законодавством порядку, тобто, без укладення трудового договору.

При цьому, така відповідальність залежить від встановлення факту використання найманої праці.

Суд зазначає, що ознаками трудових відносин є наявність відповідної угоди в тій чи іншій формі, встановлення обов`язків працівників, систематичність виконання обов`язків, систематичний характер оплати встановленого угодою розміру, підпорядкування правилам внутрішнього трудового розпорядку. Зокрема, трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін (статті 21 КЗпП України).

При цьому суд відповідно до ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, а саме у постанові по справі №380/1116/20 від 28.01.2021року.

Пункт 3 Порядку № 509 передбачає, що справа про накладення штрафу розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Відповідно до п.4 Порядку №509 під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу. За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Таким чином, акт перевірки ДПС, її територіального органу може бути підставою для накладення штрафу.

Як вбачається з матеріалів справи, 09.08.2022 року під час фактичної перевірки кафе в якому позивач веде господарську діяльність працівниками податкової інспекції виявлено, що ОСОБА_1 , яка не оформлена на роботу в ТОВ «Фантезі 2017» з укладанням трудового договору, не провела через РРО продаж товарів, пояснюючи це тим, що була черга, та у письмових поясненнях, наданих перевіряючим, особисто написала, крім продажу товару без проведення через РРО, що працює у ТОВ «Фантезі 2017» (а.с. 55).

Робота ОСОБА_1 , зафіксована в акті перевірки, збігається з видом економічної діяльності, яким згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань займається позивач та яким є діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування. Отже, така робота здійснювалася у межах господарської діяльності позивача.

У разі, якщо робота виконана особою (особами) на користь суб`єкта господарювання, збігається з видом його економічної діяльності або є роботою з обслуговування його діяльності, то робота такої особи повинна виконуватись на умовах трудового договору.

Аналогічні висновки у подібних спірних правовідносинах викладено у постанові Верховного Суду від 12.09.2022 справа № 380/1340/20.

Таким чином суд погоджується, що відповідачем правомірно прийнята постанова про застосування до позивача штрафу за фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору.

Посилання позивача, що ОСОБА_1 була постійно офіційно працевлаштована починаючи з 14.01.2021 по 10.08.2022 року в ТОВ «Хлібний», а з 11.08.2022 прийнята на роботу в ТОВ «Фантезі 2017», а тому Позивачем не було допущено порушень законодавства при використанні праці певних осіб, що було обумовлено договором, укладеним між ТОВ «Хлібний» та позивачем 04.07.2022 року №04-07/0,2 за яким ТОВ «Хлібний» за замовленням позивача надавав послуги з надання персоналу, спростовується самим же позивачем. Адже такі посилання спростовуються спробою працевлаштувати неоформленого працівника в ході проведення перевірки, шляхом подання повідомлення до органів ДПС про прийняття на роботу ОСОБА_1 11.08.2022 року, до того ж, матеріали перевірки ГУ ДПС в м. Києві свідчать про те, що ОСОБА_1 працювала в ТОВ «Фантезі 2017» 09.08.2022 року, тобто до подання повідомлення про працевлаштування.

Відтак, суд відхиляє такі посилання, як необґрунтовані та спрямовані на ухилення від відповідальності.

Щодо посилання відповідача про те, що його не було повідомлено про розгляд справи про накладення штрафу, суд зазначає наступне.

Порядком №509 визначено процедуру накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення та передбачено повідомлення порушника у п`ятиденний термін про отримання матеріалів, складених за результатами перевірки, та направлення постанови, складеної за результатами перевірки, у триденний строк з дня складення. Вказані документи були направлені у строки, визначені Порядком, на юридичну адресу позивача, проте не отриманні, а отже вважаються належним чином врученими. Обов`язку повідомлення суб`єкта господарювання про дату та час розгляду справи Порядок №509 не містить.

Решта аргументів позивача не підтверджена матеріалами справи, а тому судом відхиляється.

У п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Відповідно до статті 9 КАС України розгляд та вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 72 та частини 1 статті 73 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Частиною 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Під час перевірки правомірності оскаржуваних рішень суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які повною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Враховуючи встановлені обставини суд доходить висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити, оскільки постанова про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 30.08.2022 року №19855/26/1507/39918603/ТД-ФС прийнята обґрунтовано, з урахування усіх обставин, що мають значення для притягнення позивача до відповідальності за порушення трудового законодавства.

Керуючись статтями 2, 6-11, 139, 241-246 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Фантезі 2017» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про скасування постанови - відмовити.

Судові витрати вважати фактично понесеними.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими статтями 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО