Справа № 440/466/23
Суддя: Г.В. Костенко
Дата ухвалення: 2023-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/466/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Костенко Г.В., розглянувши за правилами спрощеного провадження у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області, Північно-Східного офісу Держаудитслужби, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Лубенське шляхово-будівельне управління №9" про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

Виконавчий комітет Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Лубенське шляхово-будівельне управління №9", про визнання протиправним та скасувати висновок від 04.01.2023 Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області про результати моніторингу процедури закупівлі "Асфальтобетонна суміш гаряча дрібнозерниста типу Б марка 1" (за ДК 021:2015 - 44110000-4 Конструкційні матеріали). ID моніторингу: UA-М2022-12-19-000043.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що оскаржувана вимога є необґрунтованою, протиправною та такою, що не відповідає вимогам чинного законодавства, а отже, підлягає скасуванню.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 06.02.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), витребувано докази. Залучено до участі у справі в якості другого відповідача - Північно-Східний офіс Держаудитслужби.

23.02.2023 до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник Північно-східного офісу Держаудитслужби просив відмовити у задоволенні позову посилаючись на те, що в ході ревізії виявлено порушення, які на момент її закінчення не були усунуті. Додав, що збитки стягуються у судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю, правильність їх обчислення перевіряє суд, який розглядає позов, а не позов підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.

23.02.2023 до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області просив відмовити у задоволенні позову посилаючись на те, що в ході ревізії виявлено порушення, які на момент її закінчення не були усунуті. Додав, що збитки стягуються у судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю, правильність їх обчислення перевіряє суд, який розглядає позов, а не позов підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі частини 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши письмові докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступні обставини та спірні правовідносини.

Управлінням Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області відповідно до підпункту 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2013 року № 631 проведено перевірку закупівель в Виконавчому комітеті Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області з 19.12.2022 по 04.01.2023 на підставі наказу №96-3 від 19.12.2022, за результатами якої складений висновок UA-2022-10-25-000957-а від 04.01.2023 року.

Так, у висновку відображено та здійснено опис встановлених Управлінням під час проведення моніторингу закупівлі UA-2022-10-25-000957-a фактів порушень замовником законодавства у сфері публічних закупівель, а саме:

за результатами аналізу питання відповідності повідомлення про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури) встановлено порушення пункту 8 частини шостої статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі Закон № 922).

за результатами аналізу питання відповідності укладеного договору законодавству встановлено порушення частини сьомої статті 40, частини четвертої статті 41 Закону № 922.

за результатами аналізу питання своєчасності надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю встановлено порушення частини п`ятої статті 8 Закону № 922.

З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі" Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема розірвати договір поставки від 02.11.2022 № 153, укладеного між замовником та ТОВ "Лубенське шляхово-будівельне управління №9", та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Не погодившись із висновком відповідача від 04.01.2023 №UA-2022-10-25-000957-а, позивач оскаржив його до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 №2939-ХІІ (далі - Закон № 2939-ХІІ, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до п.11 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно з ч.1 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з ч.ч.3-5 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом. Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель. Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель. Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до ч.ч.6-8 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Під час розгляду справи суд встановив, що предметом аналізу закупівлі були наступні питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідність умов договору умовам, своєчасності надання інформації та документів у випадках визначених Законом.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону № 922 моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до пункту 9.2 договору поставки № 153 від 02.11.2022, укладеного за результатами переговорної процедури закупівлі UA-2022-10-25-000957-a між ВК Хорольської міської ради та ТОВ «Лубенське шляхово-будівельне управління № 9» (далі договір № 153), цей договір набирає чинності з 02 листопада 2022 року та діє до 31 грудня 2022 року. Відповідно до пункту 4.3 зазначеного договору термін поставки товару: партіями до 31.12.2022 року. Розрахунки проводяться шляхом оплати покупцем товару згідно накладної у безготівковому порядку протягом 7 банківських днів з моменту підписання видаткової накладної на отримання товару та надання відповідних платіжних документів, що визначено пунктом 3.3 договору № 153.

З урахуванням встановлених порушень Управлінням у висновку відображено зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, зокрема: «…здійснити заходи, направлені на усунення встановлених порушень, а саме, шляхом розірвання договору поставки від 02.11.2022 № 153, укладеного між замовником та ТОВ «Лубенське шляхово-будівельне управління № 9», та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.».

Відповідно до частини 2 статті 13 Закону № 922 як виняток та відповідно до умов, визначених у частині другій статті 40 цього Закону, замовники можуть застосовувати переговорну процедуру закупівлі.

Статтею 40 Закону № 922 визначено умови застосування переговорної процедури закупівлі.

Частиною 1 зазначеної статті передбачено, що переговорна процедура закупівлі використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю після проведення переговорів щодо ціни та інших умов договору про закупівлю з одним або кількома учасниками процедури закупівлі.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 40 Закону № 922 переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі, зокрема, якщо було двічі відмінено процедуру відкритих торгів, у тому числі частково (за лотом), через відсутність достатньої кількості тендерних пропозицій, визначеної цим Законом. При цьому предмет закупівлі, його технічні та якісні характеристики, а також вимоги до учасника процедури закупівлі не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації.

Відповідно до відомостей веб-порталу електронної системи закупівель закупівля UA-2022-10-25-000957-a проведена за переговорною процедурою на підставі пункту 1 частини 2 статті 40 Закону № 922.

Відповідно до частини 4 статті 40 Закону № 922 за результатами проведених переговорів з учасником (учасниками) процедури закупівлі замовник приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю.

Частиною 5 статті 40 Закону № 922 передбачено, що повідомлення про намір укласти договір про закупівлю обов`язково безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель протягом одного дня після ухвалення рішення.

Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити таку інформацію, зокрема, обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі, експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі (пункт 8 частини 6 статті 40 Закону № 922).

Таким чином, оприлюднене замовником повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити, зокрема, документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.

В той же час, Управлінням встановлено, та як свідчать відомості веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель щодо закупівлі UA-2022-10-25-000957-a, повідомлення про намір укласти договір, оприлюднене ВК Хорольської міської ради, не містить документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.

Пунктом 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 № 1082 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.07.2020 за № 610/34893) (далі Порядок № 1082) визначено, що розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ЦЗО/учасником/постачальником / органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника / органу оскарження / органів державного фінансового контролю.

Відповідно до пункту 10 Порядку № 1082 оприлюдненням/розміщенням інформації вважається її наявність в електронній системі закупівель в інтерактивному режимі реального часу.

Варто зауважити, що відомості електронної системи закупівель щодо закупівлі UA-2022-10-25-000957-a свідчать, що ВК Хорольської міської ради у розділі «Тендерна документація» завантажено файли у форматі .pdf, а саме: «Повідомлення про намір укласти договір.pdf», «Протокол 182.pdf».

Зазначене підтверджує, що замовник мав можливість оприлюднювати й інші необхідні документи в електронній системі закупівель, зокрема, відповідно до вимог пункту 8 частини 6 статті 40 Закону № 922 документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.

Однак, всупереч пункту 8 частини 6 статті 40 Закону № 922 вказані документи не були завантажені замовником.

Суд зазначає, що зобов`язання щодо усунення порушення визначається органом державного фінансового контролю з урахуванням всіх обставин, що мають значення для його прийняття, а також з урахуванням реальної можливості усунення.

Так, як зазначено у висновку моніторингу та відзиві, встановлені порушення, зокрема, вимог частини сьомої статті 40 та частини четвертої статті 41 Закону № 922, відповідно до пункту 4 та 2 частини 1 статті 43 зазначеного Закону, мають наслідком нікчемність укладеного договору про закупівлю.

Відповідно до частини 1 статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Частиною 2 вищезазначеної статті визначено, що недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Відповідно до частини 1 статті 236 Цивільного кодексу України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення, тому факт виконання такого договору не має значення.

Одночасно, визнання органом державного фінансового контролю під час здійснення моніторингу процедури закупівлі правочину нікчемним знаходиться поза межами здійснення ним контролю за дотриманням законодавства про публічні закупівлі, адже нікчемним договір є в силу закону.

В той же час, Верховний Суд у справах № 200/10092/20-а, № 420/693/21, № 620/6135/20, № 280/8475/20 висловлює правову позицію, відповідно до якої, укладення договорів про закупівлю є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» під час проведення закупівлі та укладення договору є підставою для розірвання такого договору.

Зокрема, Верховним Судом у постанові від 10.11.2022 по справі № 200/10092/20-а зазначено:

«53. Слід звернути увагу, що при визначенні заходів усунення виявлених порушень враховано реальну можливість такого усунення та недопущення невідповідності діям, які слід вчинити.

54. Відповідно до частини першої статті 41 Закону №922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

55. Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

56. Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

57. Відповідно до частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

58. Таким чином, аналіз статей, які стали підставою для відкриття касаційного провадження дає Суду підстави для висновку, що укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору є підставою для розірвання такого договору. Північно-східний офіс Держаудитслужби в Полтавській області конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

59. Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору підлягали виконанню.».

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.10.2022 у справі № 420/693/21, постанові від 17.11.2022 у справі № 620/6135/20, постанові від 24.01.2023 у справі № 280/8475/20, постанові від 02.03.2023 у справі № 160/4436/21.

Враховуючи викладене, вимога Управління про розірвання договору, укладеного з порушенням Закону України «Про публічні закупівлі», є правомірною та такою, що підлягає виконанню.

Крім цього, Верховним Судом у постанові від 12.05.2022 по справі № 520/258/20 зазначено, що спосіб розірвання договору, укладеного з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», мають обрати сторони.

В свою чергу, статтею 6 Господарського кодексу України встановлено заборону незаконного втручання органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб у господарські відносини.

У постанові Верховного Суду від 02.06.2022 по справі № 160/2951/20 щодо вибору способу усунення порушення зазначено:

«61. Верховний Суд звертає увагу на те, що правом вибору певного конкретного способу усунення виявлених у ході ревізії порушень відповідно до приписів статті 65 Господарського кодексу України наділений саме керівник підприємства. Разом з тим, якщо у вимозі не зазначено конкретного способу її виконання, то вказана обставина не позбавляє підконтрольного об`єкта права звернутися до контролюючого органу з метою отримання певних роз`яснень.

62. Аналогічна позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 820/3534/16 та у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 02 квітня 2020 року у справі №820/3534/16 та від 03 червня 2020 року у справі № 826/18894/16».

Також, відповідно до частини 8 статті 8 Закону № 922 замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

При цьому, частиною 8 статті 8 Закону № 922 визначено порядок дій замовника публічної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні закупівлі.

Тобто, законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Отже, виходячи із структури та змісту частини 8 статті 8 Закону № 922, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Враховуючи викладене, Законом № 922 на Управління як орган державного фінансового контролю покладений обов`язок зазначити три варіанти правомірної поведінки, що і було здійснено, тобто ВК Хорольської міської ради як замовнику у висновку надано право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Зазначена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду у справах № 280/8475/20, № 420/693/21, №200/10092/20, № 620/6135/20.

Отже, Управлінням конкретизовано, яких саме заходів має вжити позивач, визначено спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність. В свою чергу, в силу статті 65 Господарського кодексу України та вищезазначених правових позицій Верховного Суду, спосіб розірвання договору № 153 від 02.11.2022 мають обрати його сторони.

Суд зазначає, що посилання позивача у відповіді на відзив на правову позицію, висловлену Верховним Судом у справі № 120/1297/20-а в даному випадку є безпідставним.

У справі № 120/1297/20-а предметом оскарження був висновок моніторингу, в якому за результатами аналізу питання щодо відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», зафіксовано порушення абзацу 2 частини другої статті 23 Закону, а саме: положення тендерної документації, до яких внесено зміни, не відображені у вигляді закреслених даних та не розміщені в електронній системі закупівель для перегляду після внесення змін до тендерної документації.

В той же час, під час проведення моніторингу закупівлі ВК Хорольської міської ради UA-2022-10-25-000957-a встановлено порушення пункту 8 частини шостої статті 40, частини сьомої статті 40, частини четвертої статті 41, частини п`ятої статті 8 Закону № 922, при чому, порушення вимог частини сьомої статті 40, частини четвертої статті 41 мають наслідком нікчемність укладеного договору про закупівлю.

Отже, враховуючи допущені замовником порушення, беручи до уваги їх вплив на проведену закупівлю (внаслідок допущених порушень в силу статті 43 Закону № 922 договір про закупівлю є нікчемним), встановлене у висновку зобов`язання щодо усунення порушень є пропорційним, співмірним та обґрунтованим.

Згідно з положеннями ст.2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до положень ст.5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Згідно з п.8 ч.1 ст.10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» органу державного фінансового контролю надається право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства.

З урахуванням зазначеного, на думку суду, висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі від 04.01.2023 Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області № UA-2022-10-25-000957-а є таким, що відповідає вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та наказу Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року № 552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення».

Під час розгляду справи позивач не надав до суду належних та допустимих доказів в спростування вказаних обставин.

За таких обставин, оскаржуваний висновок за результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2022-10-25-000957-a прийнятий відповідачем в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, в зв`язку з чим заявлені позивачем позовні вимоги не належать до задоволення.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Доводи позивача, якими він обґрунтовував свої позовні вимоги, не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами. Адже, згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач довів суду належними та допустимими в спірних правовідносинах доказами з посиланнями на відповідні положення законодавства про необґрунтованість позовних вимог позивача.

Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Згідно з вимогами ст.139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись Конституцією України, ст.ст.2, 77, 90, 139, 242-246, 250 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Відмовити в задоволенні позову Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області (вул. 1 Травня, 4, м.Хорол, Полтавська область, код ЄДРПОУ 0405734) до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області (вул. Шевченка, буд. 1, м.Полтава, Полтавська область, ), Північно-Східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 пов., м. Харків, 61022, ), третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Лубенське шляхово-будівельне управління №9" (проспект Володимирський, буд.210, м.Лубни, Полтавська область, ) про визнання протиправним та скасування висновку повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною восьмою статті 18, частинами сьомою-восьмою статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Г.В. Костенко