Справа № 640/17351/19
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2023-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

04 квітня 2023 року

м. Київ

справа №640/17351/19

адміністративне провадження №К/9901/23099/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Мельник-Томенко Ж. М.,

суддів - Жука А. В., Мартинюк Н. М.,

перевіривши заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Верховного Суду від 20.04.2021 та ухвали Верховного Суду від 12.07.2022 у справі № 640/17351/19 за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення,

УСТАНОВИВ:

Постановою Верховного Суду від 20.04.2021 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.04.2020 і постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.08.2020 скасовано, а справу направлено до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження розгляду. У задоволені клопотання ОСОБА_1 про постановлення окремої ухвали на адресу Офісу Генерального прокурора стосовно суддів відмовлено.

03.09.2021 ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із заявою про роз`яснення постанови Верховного Суду від 20.04.2021 у справі № 640/17351/19.

Ухвалою Верховного Суду від 12.07.2022 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Верховного Суду від 20.04.2021 у справі № 640/17351/19, з огляду на те, що вона є чіткою за змістом, зрозумілою та не припускає кілька варіантів тлумачення, роз`яснення не потребує.

01.08.2022 ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із заявою про роз`яснення ухвали Верховного Суду від 12.07.2022.

У цій заяві позивач просить роз`яснити ухвалу в частині: як слід розуміти твердження, що місцевий суд не надав позивачу можливості повторно повідомити про причини поважності пропуску строку на звернення до суду; про яку повторність повідомлення позивача про причини поважності пропуску строку на звернення до суду йдеться в ухвалі; як слід розуміти твердження ухвали: «справу направлено до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження розгляду, оскільки передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними»; про яку первинну заяву позивача про поновлення строку та про які причини поважності пропущеного строку, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними, йдеться в ухвалі?

Також заявник неодноразово (17.08.2022, 31.08.2022, 27.09.2022, 13.10.2022, 26.10.2022, 29.11.2022, 14.12.2022, 23.12.2022, 28.02.2023, 05.03.2023, 07.03.2023, 14.03.2023, 28.03.2023) звертався до Верховного Суду із заявами (нагадуваннями) про розгляд цієї заяви.

Водночас справа № 640/17351/20 (провадження № К/9901/40090/21) перебувала у провадженні колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, у зв`язку з чим службовою запискою було витребувано справу № 640/17351/19 після закінчення її розгляду.

24.03.2023 справа № 640/17351/19 надійшла до провадження судді Мельник-Томенко Ж. М.

Щодо роз`яснення ухвали Верховного Суду від 12.07.2022 про відмову в роз`ясненні постанови Верховного Суду від 20.04.2021 у справі № 640/17351/19, колегія суддів звертає увагу на те, що Верховний Суд в ухвалі від 14.09.2020 у справі № 640/3026/19 дійшов висновку, що роз`ясненню підлягає судове рішення, яким суд розв`язав спір по суті, тобто якщо воно впливає на права, обов`язки та інтереси учасників спірних правовідносин. Не підлягає роз`ясненню те, що прийнято з процесуальних питань, які не стосуються суті спору, що виник між сторонами у справі.

Указана правова позиція міститься в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 01.04.2019 у справі № 9901/782/18 (П/9901/782/18).

Також Велика Палата Верховного Суду в ухвалах від 18.10.2022 (справа № 240/29534/21) та від 02.11.2022 (справа № 9901/550/19) зазначала про те, що не підлягають роз`ясненню судові рішення, прийняті з процесуальних питань, які не стосуються предмета спору, що виник між сторонами у справі, а лише вказують на ту чи іншу процесуальну дію, прийняту судом у межах наданих йому повноважень.

Таким чином, ухвала Верховного Суду від 12.07.2022 про відмову у роз`ясненні постанови Верховного суду від 20.04.2021 прийнята з процесуального питання та не відноситься до судових рішень, якими спір вирішено по суті, а отже не є таким, що підлягає виконанню, це судове рішення не підлягає роз`ясненню.

Частиною другою статті 167 КАС України передбачено, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Зважаючи на наведену процесуальну норму, а також ту обставину, що заява ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Верховного Суду від 12.07.2022 про відмову у роз`ясненні постанови Верховного суду від 20.04.2021 прийнята з процесуального питання та не відноситься до судових рішень, якими спір вирішено по суті, а отже не є таким, що підлягає виконанню, колегія суддів уважає за необхідне повернути вказану заяву позивачу без розгляду.

23.12.2022 ОСОБА_1 повторно звернувся до Верховного суду із заявою про роз`яснення постанови Верховного Суду від 20.04.2021.

У цій заяві позивач просить роз`яснити постанову в частині такого: як слід розуміти твердження, що суд першої інстанції не надав позивачу можливості повторно повідомити про причини поважності пропуску строку на звернення до суду; про яку повторність повідомлення позивача про причини поважності пропуску строку звернення до суду, йдеться в постанові; про яку первинну заяву позивача про поновлення строку, та про які причини поважності пропущеного строку, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку, йдеться в постанові?

Питання роз`яснення постанови Верховного Суду від 20.04.2021 вже вирішувалося касаційним судом, про що постановлено ухвалу від 12.07.2022 та про що достеменно відомо позивачу. Таке повторне звернення з відповідною заявою свідчить про незгоду позивача з судовим рішенням, проте механізм, визначений статтею 254 КАС України, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення.

У постанові Верховного Суду від 20.04.2021 колегією суддів надано оцінку оскаржуваним у касаційному порядку ухвалі Окружного адміністративного суду м. Києва від 22.04.2020 та постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.08.2020, з урахуванням обставин справи та вчинених позивачем процесуальних дій. Постанова Верховного Суду від 20.04.2021 є чіткою та зрозумілою, яка не припускає кілька варіантів тлумачення, у зв`язку з чим не було знайдено підстав для задоволення заяви позивача про роз`яснення судового рішення.

Питання, на які ОСОБА_1 хоче отримати роз`яснення у порядку статті 254 КАС України, поставлені ним у такому аспекті, що вимагають від суду додаткового обґрунтування вже прийнятого рішення, а це діючим законодавством не передбачено і є неприпустимим.

Крім цього, колегія суддів Верховного Суду зауважує, що роз`яснюються лише ті рішення, які підлягають виконанню.

Вказаний правовий висновок викладено в ухвалі Великої палати Верховного Суду від 20.11.2019 у справі № 234/17657/17.

Проте Верховний Суд, приймаючи постанову від 20.04.2021 у справі № 640/17351/19, нового рішення не приймав, а скасував рішення судів попередніх інстанцій та справу направив до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Також варто зауважити про те, що справа № 640/17351/19 після направлення її до суду першої інстанції для продовження розгляду вже розглянута судами першої та апеляційної інстанцій. Окрім того, зазначена справа переглянута судом касаційної інстанції. Так, постановою Верховного Суду від 06.10.2022 касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.06.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.10.2021 залишено без змін.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з пунктами 1, 2, 9 частини третьої статті 2 КАС України верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є одними з основних принципів адміністративного судочинства.

Пунктом 1 частини п`ятої статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Положенням частини першої статті 45 КАС України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (пункт 1 частини другої статті 45 КАС України).

За змістом частини другої статті 45 КАС України перелік дій, що суперечать завданню адміністративного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Головною метою принципу неприпустимості зловживання процесуальними правами є гарантування добросовісного використання учасниками справи своїх процесуальних прав, тобто з метою, для якої ці права надані, та у спосіб, визначений процесуальним законодавством, а також добросовісного виконання обов`язків, визначених законом або судом. Противагою добросовісності є зловживання процесуальними правами, яке має різні форми прояву та у кожному конкретному випадку потребує надання оцінки судом. Зловживанням процесуальними правами можуть бути визнані дії або бездіяльність учасника справи, які характеризуються ознакою видимої юридичної правомірності, однак використовуються з метою, що є протилежною або не відповідає тій, яку має переслідувати реалізація відповідного процесуального права або виконання обов`язку, визначеного законом або судом; сутність зловживання правом полягає у вчиненні уповноваженою особою дій (бездіяльності), які складають зміст наданого процесуальним законодавством права (покладеного обов`язку), недобросовісно, в тому числі всупереч меті такого права або умисне використання процесуального права у спосіб, який суперечить завданню адміністративного судочинства, з метою обмеження можливості реалізації прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованого перевантаження роботи суду або підриву довіри до судової гілки влади.

Як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_1 від 23.12.2022, наведені у ній мовити ґрунтуються виключно на його припущеннях та оціночних судженнях, заява подана щодо судового рішення, дія якого закінчилася (вичерпана), а тому вона є безпідставною та свідчить про зловживання наданими законом процесуальними правами.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина четверта статті 45 КАС України).

Частиною третьою статті 45 КАС України передбачено, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Ураховуючи наведене, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення заяви позивача про роз`яснення постанови Верховного Суду від 20.04.2021.

Керуючись статтями 2, 44, 45, 167, 248, 327, 256 КАС України, Верховний Суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 від 01.08.2022 про роз`яснення ухвали Верховного Суду від 12.07.2022 у справі № 640/17351/19 повернути без розгляду.

Визнати зловживанням процесуальними правами подання ОСОБА_1 заяви від 23.12.2022 про роз`яснення постанови Верховного Суду від 20.04.2021 у справі № 640/17351/19.

Заяву ОСОБА_1 від 23.12.2022 про роз`яснення постанови Верховного Суду від 20.04.2021 у справі № 640/17351/19 повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

Ж.М. Мельник-Томенко

А.В. Жук

Н.М. Мартинюк ,

Судді Верховного Суду