Справа № 580/5538/22
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2023-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 квітня 2023 року справа № 580/5538/22 м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючого судді Бабич А.М., розглянувши в залі суду в підготовчому провадженні в порядку письмового провадження заяву Департаменту патрульної поліції про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання бездіяльності протиправною та стягнення коштів,

УСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі - позивач) до Департаменту патрульної поліції (03048, Київська обл., м.Київ, вул.Федора Ернста, 3; ) (далі відповідач), в якій просить:

визнати протиправною бездіяльність, яка полягає у не нарахуванні та не виплаті на користь позивача додаткової доплати до грошового забезпечення, встановленої постановою Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 №375 «Деякі питання оплати праці (грошового забезпечення) окремих категорій працівників, військовослужбовців Національної гвардії та Державної прикордонної служби, посадових осіб Державної митної служби, осіб рядового та начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення, на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни» за період з 01.03.2021 до 31.01.2022 відповідно до затвердженого начальником управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції списку формування даних для встановлення додаткової доплати на період дії карантину;

зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу додаткову доплату до грошового забезпечення, встановленої зазначеною постановою Кабінету Міністрів України за період з 01.03.2021 по 31.01.2022 відповідно до затвердженого начальником Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції списку формування даних для встановлення додаткової доплати на період дії карантину в сумі 76865,46 грн.

За результатом автоматизованого розподілу вказана справа передана для розгляду судді Гараню С.М.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

28.11.2022 від відповідача до суду надійшла заява (вх.№36946/22), в якій просив залишити без розгляду позовну заву (далі Заява). Обґрунтовуючи зазначив, що доводи позивача про відсутність строкового обмеження звернення до суду з позовом про стягнення заробітної плати відповідно до ч.2 ст.233 Кодексу Законів про працю України (далі - КЗпП України) є хибними, оскільки Законом України від 01.07.2022 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» внесено зміни, зокрема до ст.233 вказаного вище Кодексу. Так, ч.1 ст.233 встановлено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених ч.2 вказаної статті. У позовній заяві позивач вказав, що відповідач порушив його право на отримання доплати, починаючи з березня 2021 року. Вважає, що позивач звертаючись до суду зі вказаною позовною заявою у листопаді 2022 року пропустив строки звернення до суду, встановлені чинним законодавством. Просив врахувати висновки Верховного Суду у постановах від 31.03.2021 у справі №240/12017/19, від 21.02.2020 у справі №340/1019/19, від 13.03.2019 у справі №826/13430/17, від 28.02.2019 у справі №826/17879/17, постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі №9901/325/19.

16.03.2023 на підставі розпорядження керівника апарату Черкаського окружного адміністративного суду Кочержинського О.В. відповідно до ухваленого Вищою радою правосуддя рішення від 14.03.2023 про звільнення ОСОБА_2 з посади судді у зв`язку з поданням заяви про відставку призначено повторний автоматизований розподіл адміністративної справи. У результаті визначено склад суду та передано для розгляду справу судді Бабич А.М.

Ухвалою від 16.03.2023 суд прийняв адміністративну справу до свого провадження, здійснив перехід у розгляді справи зі спрощеного в загальне позовне провадження та призначив підготовче засідання на 30.03.2023 о 14:00год. Вказану ухвалу та повістку про виклик до суду відповідач отримав 16.03.2023, що підтверджується довідками про доставку електронних листів, щодо позивача інформація відсутня.

Позивач у призначене підготовче засідання не прибув. Натомість 28.03.2023 подав до суду клопотання (вх. №11641/23) про розгляд справи без його участі за наявними у справі матеріалами (далі Клопотання) та заперечення (вх.№11642/23) на Заяву, в якому просив винести ухвалу у справі, якою у задоволенні Заяви відмовити. Обґрунтовуючи заперечення зазначив, що до спірних правовідносин слід застосовувати редакцію ст.233 КЗпП України, чинну на дату виникнення спірних правовідносин (до 19.07.2022), відповідно до якої у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком. Відповідь на запит позивача про виплату йому додаткової доплати, встановленої вказаною вище постановою Уряду відповідач надав 20.09.2022. Тому він дізнався кінцеву конкретизовану інформацію про невиплату зазначених доплат, факт та причини такої невиплати після отримання вказаної відповіді. Вважає, що звертаючись зі вказаним позовом 15.11.2022 до суду, не пропустив строк звернення. Вказав, що аналогічна правова позиція викладена у рішеннях Черкаського окружного адміністративного суду від 12.12.2022 у справі №580/5605/22, від 20.01.2023 у справі №580/5508/22, від 02.02.2023 у справі №580/5936/22. Просив врахувати рішення Конституційного Суду України від 15.10.2013 №8-рп/2013 у справі №1-13/2013, згідно з яким у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці не обмежується будь-яким строком звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, що йому належить. Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 04.02.2021 у справі №160/5393/19.

Усі надані сторонами документи суд долучив до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні, що відбулося 30.03.2023, суд задовольнив клопотання позивача про судовий розгляд справи за його відсутності та вирішив подальший розгляд справи продовжити у письмовому провадженні.

Продовжуючи підготовче провадження, суд розглянув Заяву та дійшов висновку про її необґрунтованість з огляду на таке.

Згідно з ч.4 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Тобто, суд має право переглянути власний висновок щодо поважності причин звернення особи в суд з пропуском встановленого законом строку.

Позивач звернувся з позовними вимогами щодо не нарахування та не виплати йому додаткової доплати до грошового забезпечення, встановленої вказаною вище постановою Кабінету Міністрів України за період з 01.03.2021 до 31.01.2022 відповідно до затвердженого начальником управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції списку формування даних для встановлення додаткової доплати на період дії карантину та зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити йому додаткову доплату до грошового забезпечення, встановленої зазначеною постановою Кабінету Міністрів України за період з 01.03.2021 по 31.01.2022 відповідно до затвердженого начальником Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції списку формування даних для встановлення додаткової доплати на період дії карантину в сумі 76865,46 грн.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.94 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Згідно з п.1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі Порядок №260). Так, п. 3 Порядку №260 визначено, що грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання.

До складу грошового забезпечення входять:

1) посадовий оклад;

2) оклад за спеціальним званням;

3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер);

4) премії;

5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 29 квітня 2020 року №375 «Деякі питання оплати праці (грошового забезпечення) окремих категорій працівників, військовослужбовців Національної гвардії та Державної прикордонної служби, осіб рядового та начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення, на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни" (далі - Постанова №375) установлено, що на період дії карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", та протягом 30 днів з дня його відміни окремим категоріям працівників, військовослужбовців Національної гвардії та Державної прикордонної служби, осіб рядового та начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення (забезпечення продовольчими та непродовольчими товарами, послугами зв`язку, транспорту, адміністративними, соціальними послугами, а також захист прав дітей та забезпечення правопорядку і безпеки громадян) (далі - працівники) та внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, встановлюється додаткова доплата до заробітної плати (грошового забезпечення) пропорційно відпрацьованому часу в зазначених умовах.

На підставі п.2 Постанови №375 встановлення доплати, визначеної пунктом 1 цієї постанови, працівникам підприємств, установ та організацій, органів державної влади, які фінансуються з державного та місцевих бюджетів, здійснюється у граничному розмірі до 50 відсотків заробітної плати (грошового забезпечення).

Згідно зі ст.1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року №108/95-ВР «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Структура заробітної плати визначена в статті 2 Закону. Заробітна плата складається з основної заробітної плати (винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки), яка встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців), додаткової заробітної плати (винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці, яка включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій) та інших заохочувальних та компенсаційних виплат (виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми).

Пунктом 1.3. Інстрікції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Держкомстату України 13.01.2004 №5 (далі - Інструкція), передбачено, що Фонд оплати праці складається з фонду основної заробітної плати, фонду додаткової заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат.

Фонд основної заробітної плати включає нарахування винагороди за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадових обов`язків) (п2.1 Інструкції).

Згідно з підп. 2.2.7 п.2.2 Інструкції фонд додаткової заробітної плати включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством, премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій.

Отже, додаткова доплата до заробітної плати (грошового забезпечення) відноситься до додаткової заробітної плати (грошового забезпечення) позивача, як винагорода за особливі умови праці, та встановлюється пропорційно відпрацьованому часу в умовах, зазначених в п.1 Постанови №375.

Строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів врегульовані ст.233 КЗпП України, яка на момент виникнення спірних правовідносин у цій справі передбачала, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Чинна редакція ст.233 КЗпП України, на яку представник відповідача посилався у Заяві, передбачає:

"Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Для звернення роботодавця до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди.

Встановлений частиною третьою цієї статті строк застосовується і при зверненні до суду вищого у порядку підлеглості органу.".

Отже, для вирішення трудового судового спору встановлюється тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Відповідно до п.1 глави ХІХ «Прикінцеві положення» КЗпП України визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Отже, визначені у ст.233 КЗпП України строки продовжуються на строк дії карантину. Вказана норма є імперативною та підлягає врахуванню судом.

Суд зі вказаного питання на виконання ч.5 ст.242 КАС України також врахував висновки Верховного суду (далі ВС) у постанові від 19.01.2023 у справі №460/17052/21 ВС, який проаналізував норми ст.233 КЗпП України та серед іншого зазначив:

«...23. Крім того, суд наголошує, що відповідно до пункту першого глави XIX "Прикінцеві положення" КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

24. Постановою Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2022 року № 1423 "Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. № 338 і постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236" дію карантину через COVID-19 продовжено до 30 квітня 2023 року.

25. З огляду на вказане, доводи касаційної скарги щодо пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду є помилковими, оскільки його право на звернення до суду із цим позовом відповідно до положень частини другої статті 233 КЗпП України (в редакції, чинній до 19 липня 2022 року) не обмежене будь-яким строком.».

На час звернення позивача до суду в Україні на підставі постанови Кабінету Міністрів України (далі КМУ) від 09.12.2020 №1236 у редакції постанови від 27.05.2022 діють карантинні обмеження з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Вказані обставини можуть свідчити, що позивач у період карантинних обмежень мав об`єктивні перешкоди для своєчасного звернення до адміністративного суду щодо не нарахування та невиплати відповідачем додаткової доплати до грошового забезпечення, встановленого вказаною вище постановою Уряду, в т.ч. через ризик його захворювання на COVID-19.

Водночас строки звернення до адміністративного суду визначені у ст.122 КАС України. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Суд врахував, що 12.09.2022 позивач звертався до відповідача запитом про надання публічної інформації щодо здійснення відповідачем у період з 01.01.2021 до 31.02.2022 додаткової доплати до грошового забезпечення, передбаченої вказаною вище постановою Уряду. Відповідь на запит відповідач надав 20.09.2022, в якій повідомив про нараховану та виплачену суму доплати за службу позивача в умовах карантину за січень-лютий 2021 року. Докази щодо нарахування та виплати йому додаткової доплати до грошового забезпечення за період з 01.03.2021 до 31.01.2022 матеріали адміністративної справи не містять. Докази вручення позивачу письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому до 20.09.2022 (дня надання відповіді на запит) також відсутні. Отже, звертаючись до адміністративного суду 15.11.2022 (відбиток штемпеля вхідної кореспонденції Черкаського окружного адміністративного суду на позовній заяві) зі вказаним позовом позивач не пропустив тримісячний строк звернення до суду.

Посилання позивача у запереченні на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12.12.2022 у справі №580/5605/22, від 20.01.2023 у справі №580/5508/22, від 02.02.2023 у справі №580/5936/22 не підлягають застосуванню та врахуванню судом при вирішенні вказаного спору, оскільки стосуються інших правовідносин та учасників, не мають преюдиційного значення відповідно до ст.78 КАС України.

Посилання відповідача на висновки Верховного Суду у постановах від 31.03.2021 у справі №240/12017/19, від 21.02.2020 у справі №340/1019/19, від 13.03.2019 у справі №826/13430/17, від 28.02.2019 у справі №826/17879/17, постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі №9901/325/19, вказані у Заяві відповідача, не обґрунтовані та не враховані, оскільки стосуються вирішення спорів, які не є достатньо подібними для цієї справи за суб`єктним складом і предметом позовних вимог, а обставини спору (виникли до набрання чинності новою редакцією ст.233 КЗпП України) регулювалися нормами, які зазнали в подальшому істотних змін.

Отже, доводи відповідача щодо пропуску позивачем тримісячного строку звернення до суду, передбаченого ч.1 ст.233 КЗпП України, не обґрунтовані, а Заява щодо залишення без розгляду адміністративного позову не обґрунтована та задоволенню не підлягає.

Щодо подальшого руху справи.

Відповідно до ч.1 ст.183 КАС України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з ч.2 ст.183 КАС України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Оскільки завдання підготовчого провадження, встановлені ч.2 ст.180 КАС України, суд виконав, а саме з`ясував належний склад учасників спору, остаточний предмет позову, долучив подані сторонами письмові докази та вирішив всі заявлені сторонами клопотання, суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття підготовчого провадження та переходу до судового розгляду справи по суті.

Суд також врахував, що в Україні на підставі постанови Кабінету Міністрів України (далі КМУ) від 09.12.2020 №1236 у редакції постанови від 27.05.2022 діють карантинні обмеження з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Крім того указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" (далі Указ №64/2022), затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, введено в Україні воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Вказаний строк продовжено указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. У подальшому його дію продовжено.

Проведення відкритих судових засідань в інших, аніж зали відповідного суду приміщеннях на дату розгляду адміністративної справи чинним процесуальним законом не передбачено.

Статтею 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Тому діяльність органів державної влади не повинна створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

Зважаючи, що учасники не виявили бажання брати безпосередню участь у відкритих засіданнях суду, відсутня доцільність виклику для допиту свідків чи призначення експертизи, доцільно вирішити спір по суті у письмовому провадженні.

Керуючись ст. ст.2-20, 44-45, 163, 173, 175, 180-183, 194, 195, 205 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити повністю у задоволенні заяви (вх. від 28.11.2022 №36946/23) Департаменту патрульної поліції (03048, Київська обл., м.Київ, вул.Федора Ернста, 3; ) про залишення позовної заяви без розгляду.

2. Закрити підготовче провадження у справі та призначити справу до судового розгляду по суті у письмовому провадженні.

3. Повідомити учасників, що розгляд справи відбудеться одноособово суддею Бабич А.М. у залі Черкаського окружного адміністративного суду за адресою: 18002, м.Черкаси, бульвар Шевченка, 117.

4. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

5. Копію ухвали направити учасникам спору.

6. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Анжеліка БАБИЧ

Ухвала постановлена, складена в повному обсязі та підписана 05.04.2023.