Справа № 140/6201/22
Суддя: Мікула Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2023-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2023 рокуЛьвівСправа № 140/6201/22 пров. № А/857/18154/22
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді - Мікули О. І.,

суддів - Гінди О. М., Курильця А. Р.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2022 року у справі №140/6201/22 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Казкова оселя" до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, зобов`язання вчинити дії,

суддя в 1-й інстанції Денисюк Р. С.,

час ухвалення рішення 09.12.2022 року,

місце ухвалення рішення м. Луцьк,

дата складання повного тексту рішення не зазначено,

в с т а н о в и в:

Позивач - Товариства з обмеженою відповідальністю "Казкова оселя" звернулося в суд з позовом до відповідачів - Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України, в якому просило визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Волинській області від 14 червня 2022 року №6925123/37940254 та №6925124/37940254 про відмову в реєстрації розрахунків коригування та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунки коригування від 17 травня 2022 року №1 (до податкової накладної №9 від 25 листопада 2019 року) та №2 (до податкової накладної №14 від 27 листопада 2019 року).

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2022 року позов задоволено. Визнано протиправними та скасовано рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 14 червня 2022 року №6925123/37940254, №6925124/37940254 про відмову в реєстрації розрахунків коригування від 17 травня 2022 року №1 та №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних. Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, подані Товариством з обмеженою відповідальністю Казкова оселя розрахунки коригування від 17 травня 2022 року №1 та №2.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, відповідач Головне управління ДПС у Волинській області оскаржило його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення прийняте з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального права та підлягає скасуванню, покликаючись на те, що підставою зупинення реєстрації розрахунків коригування в ЄРПН було те, що у розрахунках коригування, складених до податкових накладних, передбачається зміна номенклатури товару/послуги, що відповідає п. 4 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Зазначає, що розрахунок коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, складений та поданий на реєстрацію у термін, що перевищує 14 календарних днів з дня складання податкової накладної, зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних без порушення граничних строків реєстрації, що відповідає п.6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, тому позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Крім того, вказує, що за результатами розгляду поданих пояснень та первинних документів, Комісією ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних було прийнято оскаржувані рішення про відмову в реєстрації розрахунків коригування, оскільки при перевірці поданих позивачем документів встановлено ненадання платником податку копій підтверджуючих документів, а саме: відсутня інформація про підстави розірвання договору згідно з п.5 договору, не надано договір суборенди, витяг з державного земельного кадастру, експертний звіт. Таким чином, вважає, що оскільки позивач не надав усіх документів, а саме: інформацію про підстави розірвання договору, не надано договір суборенди, витяг з державного земельного кадастру, експертний звіт, тому в Комісії ГУ ДПС України були підстави для відмови у реєстрації в ЄРПН розрахунків коригування, у зв`язку з чим оскаржувані рішення про відмову в реєстрації в ЄРПН розрахунків коригування є обґрунтованими та прийнятими з дотриманням норм чинного податкового законодавства. Також звертає увагу, що задоволення позовної вимоги про зобов`язання зареєструвати в ЄРПН розрахунки коригування є передчасними, а належним способом захисту порушеного права є зобов`язання повторно розглянути питання щодо реєстрації розрахунків коригування. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Відзив на апеляційну скаргу позивачем поданий не був. Відповідно до ч.4 ст.304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Справа розглянута судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження.

Розгляд справи в апеляційному порядку здійснено в порядку письмового провадження за правилами ст.311 КАС України без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

При цьому, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення клопотання апелянта про розгляд справи у присутності сторін (а.с.104), оскільки відповідно до п.3 ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Апелянтом подано апеляційну скаргу, в якій детально та послідовно обґрунтовано свою правову позицію по справі; сторонами не заявлено клопотань щодо долучення до справи і дослідження нових доказів тощо, тому правових підстав для висновку про те, що справу необхідно розглядати в судовому засіданні, колегія суддів не вбачає.

Крім того, Європейський суд з прав людини визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «Varela Assalino contre le Portugal» (пункт 28, № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права. Європейський суд вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду, є доцільнішим, ніж усні слухання; розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 21 листопада 2019 року між ТОВ Казкова оселя (продавець) та ОСОБА_1 (покупець) було укладено договір купівлі-продажу майнових прав №09/К (а.с.34 зворот -35, 86-89), згідно з п 2.1 якого продавець зобов`язується передати у власність покупця, а покупець зобов`язується прийняти у власність майнові права на комерційну нерухомість в складі об`єкта будівництва та оплатити ціну майнових прав в порядку та на умовах, визначених цим договором.

Згідно з п.4.2, 4.5, 4.7 цього договору орієнтовна загальна ціна (вартість) майнових прав на комерційну нерухомість за цим договором становить 1963000,00 грн (в тому числі ПДВ). Сторони дійшли згоди, що покупець сплачує продавцеві ціну майнових прав на комерційну нерухомість за цим договором шляхом перерахування грошових коштів (вчинення фінансових операцій - платежів) у терміни визначені додатком №2 до цього договору на банківський рахунок продавця. Датою оплати покупцем ціни майнових прав на комерційну нерухомість вважається дата зарахування коштів покупця на поточний банківський рахунок продавця, вказаний в цьому договорі.

П.5.2 вказаного договору передбачає, що сторони можуть достроково припинити дію цього договору з нижче наведених підстав за умови попереднього письмового повідомлення про таке іншу сторону, при цьому договір вважається розірваним за згодою сторін після спливу строку, зазначеного у відповідному повідомленні.

За змістом п.5.3 згаданого договору покупець може припинити дію цього договору, виступивши ініціатором дострокового розірвання договору за власним бажанням, у будь-який момент дії цього договору та сплатити продавцеві штраф за односторонню відмову від договору, у розмірі 5% (п`ять відсотків) від вартості (ціни) майнових прав на комерційну нерухомість за цим договором.

Згідно з додатком №2 до договору купівлі-продажу майнових прав від 21 листопада 2019 року №09/К сторони погодили, що на виконання договору покупець сплачує продавцеві ціну майнових прав на комерційну нерухомість згідно з нижчезазначеним графіком внесення платежів: до 30 червня 2022 року 1936000,00 грн (а.с.36 зворот).

На виконання зобов`язань за договором купівлі-продажу майнових прав від 21 листопада 2019 року №09/К ОСОБА_1 протягом 2019-2020 років у межах графіку платежів здійснив часткову попередню оплату на рахунок ТОВ Казкова оселя в АТ Приватбанк, зокрема, 25 листопада 2019 року на суму 248600,00 грн, в тому числі ПДВ 41458,33 грн, 27 листопада 2019 року на суму 246725,00 грн, в тому числі ПДВ 41145,83 грн, що підтверджується платіжними дорученнями, меморіальними ордерами та актом звірки взаємних розрахунків між ТОВ Казкова оселя та ОСОБА_1 за період з 01 грудня 2019 року 09 червня 2022 року (а.с. 38 зворот - 40).

На підставі часткової попередньої оплати, що надійшла від ОСОБА_1 на рахунок позивача, ТОВ Казкова оселя було складено наступні податкові накладні: №9 від 25 листопада 2019 року на суму 248750,00 грн (в т. ч. ПДВ 41458,33 грн); №14 від 27 листопада 2019 року на суму 246875,00 грн (в т. ч. ПДВ 41 145,83 грн), які податковим органом було зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.13-18).

У подальшому, між ТОВ Казкова оселя та ОСОБА_1 укладено додаткову угоду від 16 травня 2022 року №1 до договору купівлі-продажу майнових прав від 21 листопада 2019 року №09/К, у якій зазначено, що у зв`язку з необхідністю, що виникла, на виключення з інших умов договору, керуючись ст.ст. 651-654 Цивільного кодексу України, сторони дійшли згоди про розірвання договору (а.с.37).

16 травня 2022 року ОСОБА_1 на адресу ТОВ Казкова оселя направив лист-вимогу про повернення коштів, згідно з яким останній на виконання умов додаткової угоди від 16 травня 2022 року №1 просить перерахувати (повернути) сплачені за договором купівлі-продажу майнових прав від 21 листопада 2019 року №09/К кошти в розмірі 1670625,00 грн (а.с.37 зворот).

На виконання умов додаткової угоди від 16 травня 2022 року №1 та згідно з листом-вимогою ОСОБА_1 від 16 травня 2022 року ТОВ Казкова оселя 17 травня 2022 року здійснило повернення коштів ОСОБА_1 на рахунок в АТ ОТП Банк у сумі 399000,00 грн (в т. ч. ПДВ), що підтверджується платіжним дорученням №289 від 17 травня 2022 року та заключною випискою за період з 17 травня 2022 року по 17 травня 2022 року (а.с. 40-41).

Повернення ОСОБА_1 попередньої оплати за майнові права на комерційну нерухомість у сумі 399000,00 грн (в т.ч. ПДВ) стало підставою для складання ТОВ Казкова оселя та подання на реєстрацію в ЄРПН розрахунків коригування до податкових накладних, які були виписані на неплатника ОСОБА_1 на загальну суму 399000,00 грн, а саме:

- розрахунок коригування №1 від 17 лютого 2022 року до податкової накладної №9 від 25 листопада 2019 року на суму 248750,00 грн (в т. ч. ПДВ 41458,33,00 грн) (а.с.14 зворот);

- розрахунок коригування №2 від 17 травня 2022 року до податкової накладної №14 від 27 листопада 2019 року на суму 150250,00 грн (в т. ч. ПДВ - 25041,67 грн) (а.с. 18 зворот);

Однак відповідно до квитанцій від 03 червня 2022 року реєстрацію всіх вищевказаних розрахунків коригування було зупинено відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, у зв`язку із тим, що у розрахунках коригування, складених до податкових накладних, передбачається зміна номенклатури товару/послуги 0011, які відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється), що відповідає п.4 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Також зазначено, що розрахунок коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, складений та поданий на реєстрацію у термін, що перевищує 14 календарних днів з дня складання податкової накладної, зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних без порушення граничних строків реєстрації, що відповідає п. 6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.15 зворот, 19 зворот).

Для підтвердження реєстрації розрахунків коригування від 17 травня 2022 року №1 та №2 до податкових накладних, ТОВ Казкова оселя було подано до контролюючого органу повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено від 09 червня 2022 року №3 та копії документів на підтвердження здійснення господарської операції, а саме: договір купівлі-продажу майнових прав від 21 листопада 2019 року №09/К; додаткову угоду від 16 травня 2022 року №1; лист на повернення коштів від 16 травня 2022 року; акт звірки взаємних розрахунків між ТОВ Казкова оселя та ОСОБА_1 за період з 01 листопада 2019 року 09 червня 2022 року; податкові накладні щодо яких проведено коригування; платіжні доручення; меморіальні ордери; платіжні доручення; банківські виписки; дозвіл на виконання будівельних робіт Нове будівництво багатоквартирних житлових будинків з вбудованими приміщеннями громадського призначення та паркінгом на вул. В`ячеслава Чорновола в м. Луцьк від 12 жовтня 2018 року № ІУ 39; повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які проводиться діяльність, за формою 20-ОПП; договір підряду ТОВ Дах фасад №08-09/20 від 08 вересня 2020 року; договір підряду ФОП ОСОБА_2 №23-07/20 від 23 липня 2020 року; договір підряду АТ Оператор газорозподільчої системи Волиньгаз №29А430-3971-20 від 20 серпня 2020 року; договір підряду ТОВ АЛЕРТ №19-11/21 від 19 листопада 2021 року; договір генерального підряду на капітальне будівництво з ТОВ Майтім від 01 червня 2018 року та інші документи), що підтверджується квитанцією №2 про отримання від 22 червня 2022 року (а.с.20-23, 24 зворот).

Разом з тим, комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Волинській області прийнято рішення від 14 червня 2022 року №6925123/37940254 та №6925124/37940254 про відмову в реєстрації розрахунків коригування від 17 травня 2022 року №1 та № 2 в Єдиному реєстрі податкових накладних з наступної підстави: ненадання платником податку копій документів, зокрема: договорів, довіреностей, актів керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції. Крім того, у графі додаткова інформація зазначено: відсутня інформація про підстави розірвання договору згідно з п.5 договору, не надано договір суборенди, витяг з державного земельного кадастру, експертний звіт (а.с.12, 16).

Рішеннями ДПС України від 05 липня 2022 року №16536/37940254/2, №16537/37940254/2 за результатами розгляду скарг щодо спірних рішень про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН скарги позивача залишено без задоволення, а рішення комісії - без змін (а.с.33 зворот, 34).

Вважаючи рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 14 червня 2022 року №6925123/37940254 та №6925124/37940254 протиправними, позивач звернувся з цим позовом у суд.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувані рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 14 червня 2022 року №6925123/37940254 та №6925124/37940254 є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки надані позивачем документи повністю відображають зміст господарських операцій позивача та були достатніми для прийняття податковим органом рішень про реєстрацію розрахунків коригування, а тому з метою відновлення прав та інтересів позивача необхідно зобов`язати ДПС України зареєструвати в ЄРПН розрахунки коригування від 17 травня 2022 року №1 та №2.

Такий висновок суду першої інстанції, на думку колегії суддів, відповідає нормам матеріального права та фактичним обставинам справи і є правильним, законним та обґрунтованим, виходячи з наступного.

Ч.2 ст.19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає ПК України.

Відповідно до підпунктів а, б п.185.1 ст.185 ПК України об`єктом оподаткування є операції платників податку з: постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу у володіння та користування лізингоодержувачу/орендарю; постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу;

Згідно з пп.1 п.187.1 ст.187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

Пункт 201.1 статті 201 ПК України передбачає, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За змістом пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Відповідно до пункту 192.1 статті 192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Як встановлено судом першої інстанції, ТОВ Казкова оселя на підставі часткової попередньої оплати, що надійшла від ОСОБА_1 на рахунок позивача на виконання умов договору купівлі-продажу майнових прав від 21 листопада 2019 року №09/К та за фактом їх отримання було складено податкові накладні: №9 від 25 листопада 2019 року та №14 від 27 листопада 2019 року, які зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На виконання умов додаткової угоди від 16 травня 2022 року №1 ТОВ Казкова оселя 17 травня 2022 року здійснило на рахунок ОСОБА_1 повернення попередньої оплати за майнові права на комерційну нерухомість в сумі 399000,00 грн (в т.ч. ПДВ), що стало підставою для складання розрахунків коригування до вищевказаних податкових накладних на загальну суму 399000,00 грн, а саме: від 17 травня 2022 року №1, №2.

Таким чином, у зв`язку з поверненням покупцю ОСОБА_1 грошових коштів у сумі 399000,00 грн, які він сплатив позивачу в якості передоплати, 17 травня 2022 року на виконання вищезазначених імперативних положень ПК України позивачем складено розрахунки коригування №1 та №2 до вищевказаних податкових накладних.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 №1246 (далі Порядок №1246) визначено, що розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) - електронний документ, який складається платником податку до податкової накладної відповідно до вимог Кодексу в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Відповідно до п.12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з п.13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

З 01 лютого 2020 року набрала чинності постанова КМУ від 11 грудня 2019 року №1165 Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №1165), яка визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п.2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпунктів а або б пункту 185.1 статті 185, підпунктів а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу 1 пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з пп. 1-4 п.3 Порядку №1165 Податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації):

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, звільненою від оподаткування;

2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих для реєстрації в іншому місяці, ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої для реєстрації в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений у них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена у попередньому місяці, становить більше 20 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

3) одночасно виконуються такі умови:

загальна сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну/розрахунок коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 1 млн. гривень;

значення показника D, розрахованого згідно з цим підпунктом, становить більше 0,05. Показник D розраховується за такою формулою:

D= S/T,

де S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів, контроль за справлянням яких покладено на ДПС, платником податку та його відокремленими підрозділами;

T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками, визначеними статтею 193 Кодексу, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування;

значення показника P є меншим, ніж значення, розраховане за такою формулою:

P = Pм х 1,4,

де P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування;

Pм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування.

Значення показників D та P відображаються в електронному кабінеті платнику податку;

4) у податковій накладній/розрахунку коригування відображена операція з товаром за кодом згідно з УКТЗЕД та/або послугою за кодом згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, які зазначені у таблиці даних платника податку, врахованій контролюючим органом;

За приписами пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до п.7 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з пунктом 10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

За змістом п.11 Порядку №1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Критерії ризиковості здійснення операцій оформлені у вигляді Додатку №3 до Порядку №1165.

Як вбачається зі змісту квитанцій від 03 червня 2022 року, підставою зупинення реєстрації розрахунків коригування від 17 травня 2022 року №1, №2 зазначено, що господарській операції відповідають п.4, 6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Також, аналіз пункту 4 Критеріїв ризиковості здійснення операцій вказує на те, що складення розрахунку коригування постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для товарів за кодами згідно з УКТЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для послуг за кодами відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг - перших двох цифр кодів), за умови відсутності такого/такої товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування, поданому для реєстрації в Реєстрі, у таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (надається).

П.6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій передбачає, що складення розрахунку коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, та подання для реєстрації в Реєстрі у строк, що перевищує 14 календарних днів з дня складення податкової накладної, зареєстрованої в Реєстрі без порушення граничних строків реєстрації, встановлених Кодексом.

Як правильно встановлено судом першої інстанції, в отриманих позивачем квитанціях від 03 червня 2022 року контролюючий орган вказав на те, що у розрахунках коригування, складених до податкових накладних, передбачається зміна номенклатури товару/послуги 0011, які відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється), що відповідає пункту 4 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Також зазначено, що розрахунок коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, складений та поданий на реєстрацію у термін, що перевищує 14 календарних днів з дня складання податкової накладної, зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних без порушення граничних строків реєстрації, що відповідає пункту 6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.15 зворот, 19 зворот).

При цьому, з аналізу пунктів 4 та 6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій вбачається, що для того, щоб встановити наявність у господарської операції такої ознаки мають існувати визначені цим пунктом передумови, а також для підтвердження відповідності господарської операції вказаному критерію слід навести обґрунтований розрахунок за цим критерієм, якому відповідає платник податку, чого вимагає пункт 11 Порядку №1165.

Разом з тим, відсутність у квитанціях від 03 червня 2022 року про зупинення реєстрації розрахунків коригування до податкової накладної зазначення конкретного критерію ризиковості здійснення операцій, про які йдеться у пунктах 4 та 6 додатку 3 до Порядку №1165, із розрахованим показником за відповідним критерієм, якому відповідає платник податку, свідчить про необґрунтованість віднесення господарської операції до відповідного критерію, що визначений пунктами 4 та 6 Критеріїв ризиковості господарських операцій.

Як правильно звернув увагу суд першої інстанції, квитанції від 03 червня 2022 року про зупинення реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних не відповідають вимогам, що встановлені до неї пунктом 11 Порядку №1165 в частині необхідності зазначення критерію (їв) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (их) зупинено реєстрацію податкової накладної в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.

При цьому, у квитанціях від 03 червня 2022 року про зупинення реєстрації розрахунків коригування від 17 травня 2022 року №1 та №2 до податкових накладних було запропоновано позивачу надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Разом з тим, у квитанціях про зупинення реєстрації спірних розрахунків коригування не було вказано конкретного переліку документів, яких було б достатньо для прийняття рішення про реєстрацію вказаних розрахунків коригування до податкових накладних, що свідчить про невідповідність сформованих квитанцій вимогам до таких, що визначені пунктом 11 Порядку №1165.

У квитанціях про зупинення реєстрації розрахунків коригування до податкової накладної не зазначено, які саме документи необхідно надати платнику податків та чого мають стосуватися пояснення такого платника податків для того, аби реєстрація розрахунку коригування до податкової накладної стала можливою. Контролюючий орган має конкретизувати перелік документів, необхідних для виконання покладених на нього функцій, для того, щоб платник податку чітко розумів адресовану йому вимогу. Пред`явлення контролюючим органом до платника податків загальної вимоги про надання документів без їх конкретизації та без посилання на відповідну норму права виключає можливість такого органу в подальшому застосовувати до такого платника податків негативні наслідки, пов`язані із ненаданням певного документу.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що сформовані у такий спосіб комісією регіонального рівня пропозиції щодо надання документів є загальними та формальними, вони за своїм змістом дублюють припис підпункту 3 пункту 11 Порядку №1165. Такі пропозиції щодо надання документів не є конкретизованими, що може свідчити про наявність у платника податків вільного розсуду щодо переліку документів, які необхідно надати.

Так, у випадку не конкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

За змістом пункту 5 Порядку №520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, визначений у пункту 5 Порядку №520, не означає, що платник податку повинен подати абсолютно всі, зазначені у ньому документи. Навпаки, зміст цього переліку свідчить на користь того, що враховується специфіка певних господарських операцій. Даний перелік є загальним і повинен диференціюватися в залежності від того, яка господарська операція покладена в основу виникнення податкових зобов`язань з ПДВ, тобто узгоджуватися з вимогами п.185.1 ст.185 ПК України.

Згідно з п.6 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Пункт 7 Порядку №520 передбачає, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пунктів 9-13 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

За приписами пункту 11 Порядку №520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

- та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Аналіз наведених норм права дає підстави дійти висновку про те, що можливість надання платником податків достатніх документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної / розрахунку коригування прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного переліку необхідних документів для прийняття рішення щодо реєстрації таких. Необґрунтоване обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, а не будь-яких на власний розсуд, призводить до правової невизначеності, що не відповідає критерію обґрунтованості та пропорційності акта індивідуальної дії.

Таким чином, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Матеріалами справи стверджується, що контролюючим органом не сформовано конкретних вимог щодо необхідності подання вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання для реєстрації в ЄРПН розрахунків коригування.

Відповідно до п.2 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (пункт 3 Порядку №520).

Згідно з п.9, 10 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня. Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Зі змісту оскаржуваних рішень від 14 червня 2022 року №6925123/37940254, №6925124/37940254 вбачається, що підставою для їх прийняття стало ненадання платником податку копій документів, зокрема: договорів, довіреностей, актів керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції. Крім того, у графі додаткова інформація зазначено, що відсутня інформація про підстави розірвання договору згідно п. 5 договору, не надано договір суборенди, витяг з державного земельного кадастру, експертний звіт.

При цьому, як правильно звернув увагу суд першої інстанції, в порушення вимог щодо форми рішення, встановленої додатком до Порядку №520 оскаржувані рішення Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 14 червня 2022 року №6925123/37940254, №6925124/37940254 не містять підкреслень за найменуваннями документів, яких не надав платник. Відповідна позначка х про ненадання документів стосується однієї групи документів: договорів, довіреностей, актів керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції. Водночас у рядку додаткова інформація вказано: відсутня інформація про підстави розірвання договору згідно п. 5 договору, не надано договір суборенди, витяг з державного земельного кадастру, експертний звіт.

Таким чином, зазначене вище дає підстави для неоднозначного розуміння прийнятого суб`єктом владних повноважень рішення та позбавляє можливості встановити, неподання яких саме документів не дало можливості прийняти рішення про реєстрацію розрахунків коригування в ЄРПН.

Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердженням реальності здійснення господарських операцій позивачем надано письмові пояснення від 09 червня 2022 року №3 та копії документів на підтвердження здійснення господарської операції, а саме: договір купівлі-продажу майнових прав від 21 листопада 2019 року №09/К; додаткову угоду від 16 травня 2022 року №1; лист на повернення коштів від 16 травня 2022 року; акт звірки взаємних розрахунків між ТОВ Казкова оселя та ОСОБА_1 за період з 01 листопада 2019 року 09 червня 2022 року; податкові накладні щодо яких проведено коригування; платіжні доручення; меморіальні ордери; платіжні доручення; банківські виписки; дозвіл на виконання будівельних робіт Нове будівництво багатоквартирних житлових будинків з вбудованими приміщеннями громадського призначення та паркінгом на вул. В`ячеслава Чорновола в м. Луцьк від 12 жовтня 2018 року № ІУ 39; повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які проводиться діяльність, за формою 20-ОПП; договір підряду ТОВ Дах фасад №08-09/20 від 08 вересня 2020 року; договір підряду ФОП ОСОБА_2 №23-07/20 від 23 липня 2020 року; договір підряду АТ Оператор газорозподільчої системи Волиньгаз №29А430-3971-20 від 20 серпня 2020 року; договір підряду ТОВ АЛЕРТ №19-11/21 від 19 листопада 2021 року; договір генерального підряду на капітальне будівництво з ТОВ Майтім від 01 червня 2018 року та інші документи), що підтверджується квитанцією №2 про отримання від 22 червня 2022 року (а.с.20-23, 24 зворот).

Крім того, зі змісту письмових пояснень від 29 червня 2022 року вбачається, що на виконання умов додаткової угоди від 16 травня 2022 року №1 ТОВ Казкова оселя 25 лютого 2022 року здійснило на рахунок ОСОБА_1 часткове повернення попередньої оплати за майнові права на комерційну нерухомість в сумі 399000,00 грн (в т.ч. ПДВ), що стало підставою для складання розрахунків коригування до вищевказаних податкових накладних на загальну суму 399000,00 грн, а саме: №1 від 17 травня 2022 року до податкової накладної №9 від 25 листопада 2019 року на суму 248750,00 грн (в т. ч. ПДВ 41458,33 грн, причина коригування 103 повернення авансових платежів); №2 від 17 травня 2022 року до податкової накладної №14 від 27 листопада 2019 року на суму 150250,00 грн (в т. ч. ПДВ 25041,67 грн, причина коригування 102 зміна кількості), номенклатура в розрахунку коригування майнові права на комерційну нерухомість м. Луцьк, вул. Чорновола, 7, договір № 09/К від 21 листопада 2019 року, код товару згідно з УКТЗЕД - 00115. Крім того, як правильно досліджено судом першої інстанції, така ж номенклатура послуг продавця та код товару згідно з УКТЗЕД зазначались позивачем у податкових накладних №9 від 25 листопада 2019 року та №14 від 27 листопада 2019 року. Надані послуги відповідають його видам діяльності.

При цьому, контролюючим органом не підтверджено факт виявлення під час перевірки наданих пояснень та документів об`єктивних ознак неможливості здійснення товариством операції з надання послуг, дані про яку зазначено у податковій накладній та розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення товариством виконання свого податкового обов`язку, які б свідчили про ризик порушення ним норм податкового законодавства, тому податковим органом не виконано законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості рішення щодо зупинення реєстрації розрахунку коригування, поданого позивачем.

З врахуванням наведеного вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що подані позивачем документи відповідають встановленим вимогам щодо форми та змісту та були достатніми для реєстрації розрахунків коригування від 17 травня 2022 року №1 та №2 до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних і в суду відсутні підстави ставити під сумнів достовірність відображених у цих документах даних про господарську операцію.

Крім того, як правильно звернув увагу суд першої інстанції, жодних сумнівів щодо вказаної господарської операції у контролюючого органу на стадії реєстрації самих податкових накладних від 25 листопада 2019 №9 та від 27 листопада 2019 №14 не виникало, а розрахунки коригування від 17 травня 2022 року №1 та № 2 до цих податкових накладних позивач склав у зв`язку з частковим поверненням авансових платежів.

Щодо покликань апелянта на те, що в оскаржуваних рішеннях відсутня інформація про підстави розірвання договору згідно з п.5 договору, не надано договір суборенди, витяг з державного земельного кадастру, експертний звіт, то колегія суддів зазначає, що позивачем у поясненнях було зазначено, що договір купівлі-продажу майнових прав на комерційну нерухомість від 21 листопада 2019 року №09/К був розірваний за волевиявленням обох сторін, було надано додаткову угоду № 1 від 16 травня 2022 року до договору купівлі-продажу майнових прав на комерційну нерухомість від 21 листопада 2019 року №09/К.

Крім того, усі сумніви та протиріччя контролюючого органу щодо дотримання позивачем вимог податкового законодавства України під час здійснення господарської діяльності повинні досліджуватися шляхом проведення перевірок такого платника податків, за умови наявності підстав для її проведення визначених ПК України, а не шляхом блокування реєстрації податкових накладних.

При цьому, приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарської операції позивача на предмет її реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. У свою чергу, при реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями.

Таким чином, Товариством з обмеженою відповідальністю «Казкова Оселя» разом з поясненнями, надано розширений перелік документів, які підтверджують дійсність господарської операції за результатами діяльності і складені розрахунки коригування, однак, в сукупності з усіма обставинами, вони не були враховані ні Комісією, яка приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації розрахунків коригування ні контролюючим органом вищого рівня.

З врахуванням наведеного вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що надані позивачем письмові пояснення з копіями первинних та інших документів повністю відображають зміст господарських операцій позивача та були достатніми для прийняття податковим органом рішень про реєстрацію розрахунків коригування від 17 травня 2022 року №1 та №2, тому зважаючи на наявність достатніх документів для спростування сумнівів щодо ризиковості здійснення операції, та на те, що наданих контролюючому органу документів та письмових пояснень було достатньо для прийняття рішень про реєстрацію розрахунків коригування, останній не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації таких.

Крім того, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про те, що всі сумніви та протиріччя контролюючого органу щодо дотримання позивачем вимог податкового законодавства України під час здійснення господарської діяльності повинні досліджуватися шляхом проведення перевірок такого платника податків, за умови наявності підстав для її проведення визначених ПК України, а не шляхом блокування реєстрації розрахунків коригування.

При цьому, за змістом ч.3 ст.245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Відповідно до вимог пунктів 201.1, 201.10 ст.201 ПК України реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН віднесено до обов`язків платника податків.

У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в ЄРПН є іншим.

Згідно з п.19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Отже, реєстрація в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України і нормами чинного законодавства України чітко визначено настання такої події, як набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної або визначення в судовому рішенні конкретної дати, яку необхідно вважати датою реєстрації або скасування реєстрації податкової накладної.

При цьому, обставин, які б унеможливлювали реєстрацію розрахунків коригування від 17 травня 2022 року №1 та №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено.

Таким чином, аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та встановлені фактичні обставини справи у їх сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскаржувані рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 14 червня 2022 року №6925123/37940254 та №6925124/37940254 є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки надані позивачем документи повністю відображають зміст господарських операцій позивача та були достатніми для прийняття податковим органом рішень про реєстрацію розрахунків коригування, а тому з метою відновлення прав та інтересів позивача необхідно зобов`язати ДПС України зареєструвати в ЄРПН розрахунки коригування від 17 травня 2022 року №1 та №2.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Крім того, колегія суддів зазначає, що інші зазначені відповідачем в апеляційній скарзі обставини, крім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості в межах відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

З врахуванням вищенаведеного колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про підставність позовних вимог, правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до ст.316 КАС України апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Оскільки колегія суддів залишає без змін рішення суду першої інстанції, то відповідно до ч.6 ст.139 КАС України понесені сторонами судові витрати новому розподілу не підлягають.

Керуючись ст.139, 242, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2022 року у справі №140/6201/22 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя О. І. Мікула
судді О. М. Гінда
А. Р. Курилець
Повне судове рішення складено 04 квітня 2023 року.