Справа № 520/2070/23
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2023-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

04 квітня 2023 р. справа № 520/2070/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Харківського національного університету внутрішніх справ (пр-т Льва Ландау, буд. 27, м Харків, 61080, ) про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківського національного університету внутрішніх справ, в якому просить суд:

- визнати протиправними скасувати накази ректора Харківського національного університету внутрішніх справ №520 о/с від 23.12.2022 "По особовому складу" і №702 від 15.12.2022 «Про застосування дисциплінарного стягнення»;

- зобов`язати ректора Харківського національного університету внутрішніх справ вчинити певні дії - відновити порушені права ОСОБА_1 та відновити на службі в Національній поліції України.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 20.02.2023 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі згідно з положеннями п. 3 та п. 10 ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 257 КАС України, якими унормовано що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що з 01.09.2020 по 26.12.2022 перебувала на службі в Національній поліції України на посаді курсанта факультету №2 Харківського національного університету внутрішніх справ. Наказами ректора Харківського національного університету внутрішніх справ №520 о/с від 23.12.2022 "По особовому складу" та №702 від 15.12.2022 «Про застосування дисциплінарного стягнення» ОСОБА_1 притягнено до дисциплінарної відповідальності та звільнено зі служби в поліції. Позивач зазначає, що про проведення відносно неї службового розслідування її не було повідомлено, з висновком службового розслідування не ознайомили. Крім того, відповідачем не доведено правомірності застосування такого виду дисциплінарного стягнення як звільнення. Позивач вважає, що акти неприбуття на навчання не відповідають дійсності, а поважні причини відсутності позивача на навчанні підтверджуються наявними у позивача документами. Таким чином, на думку позивача, оскаржувані накази є протиправними та необґрунтованими, мають грубі порушення діючого законодавства, тому повинні бути скасовані.

Представник відповідача надав до суду відзив на адміністративний позов, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування відзиву зазначив, що Харківський національний університет внутрішніх справ діяв в межах чинного законодавства, жодних порушень при прийнятті спірних наказів допущено не було. Відповідач зазначає, що позивач була відсутня на службі тривалий час. Протягом часу з 16.12.2021 по 25.11.2022 деякі періоди відсутності на службі підтверджуються наданими довідками з медичних закладів, однак, в інші дні, що не перекриваються лікарняними, позивач безпідставно була відсутня на службі. Всі доводи позовної заяви спростовуються наявними документами. Таким чином, позивач всупереч даної присяги не з`являлась на службі, не повідомила керівництво про місце свого перебування та не отримала дозволу залишити службу.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що з 01.09.2020 по 26.12.2022 ОСОБА_2 проходила службу в Національній поліції України, а саме в Харківському національному університеті внутрішніх справ (далі - ХНУВС) курсантом факультету №2 за спеціальністю 262 «Правоохоронна діяльність».

Відповідно до наказу Міністерства внутрішніх справ України від 01 березня 2022 року №84 «Про тимчасову дислокацію Харківського національного університету внутрішніх справ» 05 березня 2022 року особовий склад університету передислоковано на територію Львівського державного університету внутрішніх справ (фактично за адресою: с. Верещиця Яворівського району Львівської області).

Відповідно до наказу ХНУВС від 02 червня 2022 року №194 «Про передислокацію особового складу ХНУВС для організації освітнього процесу» та наказу МВС України від 06 липня 2022 року №231 «Про тимчасове переміщення Харківського національного університету внутрішніх справ» місцезнаходження ХНУВС повторно змінено шляхом тимчасового переміщення (зокрема факультету № 2 до м. Вінниця).

06.11.2022 на ім`я ректора ХНУВС надійшов рапорт т.в.о. декана факультету №2 ХНУВС, яким повідомлено, що ОСОБА_2 на навчання та подальше проходження служби в місті тимчасової дислокації факультету №2 ХНУВС від початку введення спеціального режиму воєнного стану в Україні не прибула. За час відсутності в ХНУВС керівництвом факультету та навчального курсу систематично проводились бесіди з курсанткою щодо необхідності терміново прибути до місця дислокації факультету для подальшого навчання та представити пояснювальні документи щодо її відсутності, лікарняні тощо. Станом на 10.11.2022 має академічну заборгованість з 20 дисциплін. У зв`язку з вищенаведеним, у рапорті заявлене клопотання щодо призначення службового розслідування та перевірки обґрунтованості тривалої відсутності курсанта у місцях дислокації факультету №2 ХНУВС.

Наказом ректора ХНУВС від 21.11.2022 №654 за даним фактом призначено службове розслідування, для чого утворено відповідну дисциплінарну комісію.

25.11.2022 позивачем надані письмові пояснення, в яких вона не заперечувала факт тривалої відсутності за місцем служби та зазначила, що з 08.02.2022 по 23.02.2022, з 01.07.2022 по 20.08.2022, з 22.08.2022 по 16.09.2022, з 21.09.2022 по 14.10.2022, з 20.10.2022 по 24.10.2022 - знаходилась на лікарняному. Крім того у наданих поясненнях позивач посилається на непросту сімейну ситуацію, а саме необхідність доглядати молодшого брата, оскільки мати вимушена була вийти на роботу.

За результатами проведеного службового розслідування та зібраних матеріалів, в тому числі пояснень осіб, витягів з протоколів засідання вченої ради, нарад при деканові факультету №2 ХНУВС, журналів міжсесійного контролю, графіків освітнього процесу 2021/2022, 2022/2023, заліково-екзаменаційних відомостей, актів про відсутність за місцем тимчасової дислокації ХНУВС, складено висновок службового розслідування від 12.12.2022 №1/3546, яким, зокрема визнано підтвердженим факт порушення позивачем службової дисципліни, Присяги на вірність Українському народові, пп. 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII, ст. 63 Закону України «Про вищу освіту» від 01 липня 2014 року №1556-VII, ч. 3 ст. 53 Закону України «Про освіту» від 05 вересня 2017 року №2145-VIII, пп. 1, 2, 4, 5, 6, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, абз. 1, 2 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179, п. 6.7.3 Положення про вищі навчальні заклади МВС, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 14 лютого 2008 року №62, наказів Міністерства внутрішніх справ України від 24 лютого 2022 року №164 «Про направлення здобувачів освіти ЗВО МВС до Національної поліції», від 01 березня 2022 року №84 «Про тимчасову дислокацію Харківського національного університету внутрішніх справ», від 29 квітня 2022 року №269 «Про повернення здобувачів освіти ЗВО МВС з Національної поліції» та від 06 липня 2022 року №231 «Про тимчасове переміщення Харківського національного університету внутрішніх справ», Етичного кодексу Харківського національного університету внутрішніх справ, затвердженого Вченою радою університету 24 грудня 2019 року (протокол №13), введеного в дію наказом ХНУВС від 27 грудня 2019 року №875, Положення про академічну доброчесність у Харківському національному університеті внутрішніх справ, затвердженого Вченою радою університету від 24 грудня 2019 року (протокол №13), введеного в дію наказом ХНУВС від 27 грудня 2019 року №875, пп. 1.3, 5, 6, 7 Положення про організацію внутрішнього розпорядку в Харківському національному університеті внутрішніх справ, затвердженого наказом ХНУВС від 06 липня 2020 року №331, Положення про організацію освітнього процесу в Харківському національному університеті внутрішніх справ, затвердженого Вченою радою ХНУВС 27 січня 2021 року (протокол №1), введеного в дію наказом ХНУВС від 28 січня 2021 року №44, та вчинення дисциплінарного проступку з вищевикладеною юридичною кваліфікацією.

За вчинення дисциплінарного проступку позивача визнано такою, що підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

12.12.2022 висновок за матеріалами службового розслідування затверджений ректором ХНУВС.

15.12.2022 наказом ректора ХНУВС №702 "Про застосування дисциплінарного стягнення" за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні Присяги на вірність Українському народові, пп. 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII, ст. 63 Закону України «Про вищу освіту» від 01 липня 2014 року №1556-VII, ч. 3 ст. 53 Закону України «Про освіту» від 05 вересня 2017 року №2145-VIII, пп. 1, 2, 4, 5, 6, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, абз. 1, 2 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179, п. 6.7.3 Положення про вищі навчальні заклади МВС, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 14 лютого 2008 року №62, наказів Міністерства внутрішніх справ України від 24 лютого 2022 року №164 «Про направлення здобувачів освіти ЗВО МВС до Національної поліції», від 01 березня 2022 року №84 «Про тимчасову дислокацію Харківського національного університету внутрішніх справ», від 29 квітня 2022 року №269 «Про повернення здобувачів освіти ЗВО МВС з Національної поліції» та від 06 липня 2022 року №231 «Про тимчасове переміщення Харківського національного університету внутрішніх справ», Етичного кодексу Харківського національного університету внутрішніх справ, затвердженого Вченою радою університету 24 грудня 2019 року (протокол №13), введеного в дію наказом ХНУВС від 27 грудня 2019 року №875, Положення про академічну доброчесність у Харківському національному університеті внутрішніх справ, затвердженого Вченою радою університету від 24 грудня 2019 року (протокол №13), введеного в дію наказом ХНУВС від 27 грудня 2019 року №875, пп. 1.3, 5, 6, 7 Положення про організацію внутрішнього розпорядку в Харківському національному університеті внутрішніх справ, затвердженого наказом ХНУВС від 06 липня 2020 року №331, Положення про організацію освітнього процесу в Харківському національному університеті внутрішніх справ, затвердженого Вченою радою ХНУВС 27 січня 2021 року (протокол №1), введеного в дію наказом ХНУВС від 28 січня 2021 року №44, курсанта 3 курсу факультету №2 ХНУВС рядового поліції ОСОБА_2 звільнено зі служби в поліції. Відділу організації служби забезпечити оголошення змісту цього наказу особовому складу університету.

Зміст вказаного наказу 26.12.2022 доведено до відома позивача, що підтверджується власноручним підписом ОСОБА_1 .

Наказом ректора ХНУВС від 23.12.2012 №520 о/с «По особовому складу» рядового поліції ОСОБА_1 , курсанта 3 курсу факультету №2 за спеціальністю "Правоохоронна діяльність", відраховано з числа курсантів та звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) Закону України «Про Національну поліцію», з 26.12.2022.

Підставою для прийняття вказаного наказу став наказ ректора ХНУВС від 15.12.2022 №702.

26.12.2022 до позивача доведений зміст наказу від 23.12.2012 №520 о/с та отримано його копію, що підтверджується особистим підписом позивача на цьому наказі.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини регулюються, зокрема, Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII, Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, Правилами етичної поведінки поліцейських, що затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII) служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 6 ч. 1 ст. 77).

Згідно з ч. 2 та ч. 3 ст. 77 Закону №580-VIII днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення.

День звільнення вважається останнім днем служби.

Види відповідальності поліцейських встановлені ст. 19 Закону №580-VIII, згідно з якою у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, визначено, що цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно з ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Частинами 1, 3 та 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України (ч. 5 ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію»).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807).

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування (п. 1 розділ І Порядку).

Згідно з п. 2 розд. І Порядку у цьому Порядку терміни вживаються в таких значеннях:

уповноважений керівник - Міністр внутрішніх справ України, службова особа поліції, ректор закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділені повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з п. 4 розділу ІІ Порядку у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893.

Повідомлення особи про ініціювання щодо нього службового розслідування законодавством не передбачено, з огляду на що відповідні посилання позивача судом не приймаються.

Відповідно до п.п. 2, 3 та 5 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018№893 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807), поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

- надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

- подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

- ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

- подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

- брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

- користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з п. 6 розділу IV Порядку повноваження голови та членів дисциплінарної комісії визначаються статтею 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893.

Відповідно до п. 7 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

- одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

- одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;

- отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Відповідно до п.п. 8 та 10 розділу V Порядку за рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Поліцейського, який притягається до відповідальності, не пізніше ніж за три дні в письмовій формі повідомляють про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією.

Згідно з п.п. 13 та 14 розділу V Порядку поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

Відповідно до п. 15 розділу V Порядку якщо поліцейський, викликаний на засідання дисциплінарної комісії, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що належно повідомлений. У цьому разі засідання дисциплінарної комісії проводиться без його участі, а поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Згідно з п. 18 розділу V Порядку під час розгляду справи у формі відкритого засідання обговорення та прийняття дисциплінарною комісією рішень за результатами розгляду справи можуть здійснюватися відкрито або за рішенням зазначеної комісії за відсутності осіб, викликаних на таке засідання.

З 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан, який діє і дотепер.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, яка визначає особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану, у період дії воєнного стану службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Уповноважений керівник - ректор закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання (ректор Харківського національного університету внутрішніх справ) не приймав рішення про розгляд справи щодо позивача дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, тому розгляд справи проводився у формі письмового провадження, що відповідало наведеним положенням законодавства.

Відповідно до п.п. 2, 7 та 9 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Згідно з п 1 розділу VII Порядку у разі, якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до ч. ч. 3-5 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є, зокрема:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Згідно з ч. ч. 7-9 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Аналогічні положення містяться в п. 2 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893.

Частиною 5 ст. 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що повноваження ректорів вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, щодо застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських, які проходять службу або навчаються в таких навчальних закладах, визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

Положення про повноваження ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, із застосування заохочень і дисциплінарних стягнень, затверджені наказом Міністерством внутрішніх справ України від 25.03.2019 №209 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 29 березня 2019 р. за №325/33296).

Відповідно до пп. 2 п. 5 вказаного Положення ректор ЗВО МВС (закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання МВС) уповноважений застосовувати такі види дисциплінарних стягнень, передбачені статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII: до поліцейських, які здобувають вищу освіту на певному рівні вищої освіти у ЗВО МВС на денній формі навчання: призначення курсантів (слухачів) поза чергою в наряд - до п`яти нарядів; зауваження; догана; сувора догана; звільнення з посади курсантів (слухачів); звільнення зі служби в поліції курсантів, яким первинне звання молодшого складу поліції присвоєно керівником ЗВО МВС.

Відповідно до абз. 4 п. 2.1 Положення про порядок відрахування, переривання навчання, поновлення і переведення курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів МВС, що затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.09.2009 №381, курсант (слухач) може бути відрахований із ВНЗ (вищого навчального закладу МВС) за одноразове грубе порушення навчальної (службової) дисципліни, правил внутрішнього розпорядку ВНЗ.

Відповідачем правомірно застосовані наведені положення законодавства.

В порушення вимог законодавства позивач, яка проходила службу в поліції, з 08.02.2022 по 24.02.2022 була відсутня на навчальних заняттях за місцем дислокації університету за адресою: м. Харків, пр. Льва Ландау, буд. 27; у період воєнного стану, з 24.02.2022 по 29.04.2022 до Головного управління Національної поліції в Харківській області або його територіальних підрозділів, інших територіальних органів Національної поліції України для проходження служби із забезпечення публічної безпеки і порядку не прибула, службу не несла; з 29.04.2022 не прибула за місцем тимчасової дислокації ХНУВС до Львівського державного університету внутрішніх справ (с. Верещиця Яворівського району Львівської області), а у подальшому не прибула за місцем тимчасової дислокації ХНУВС до м. Вінниця (м. Вінниця, вул. Сонячна, буд. 3), з 01.06.2022 по 03.12.2022 була відсутня у розташуванні ХНУВС на навчальних заняттях та екзаменах (заліках).

Вказані обставини в ході розгляду справи підтверджені відповідними доказами, в тому числі письмовими поясненнями позивача.

Посилання позивача на те, що у період часу із 05 грудня 2021 року по 30 квітня 2022 року вона проходила навчальну практику відповідно до наказу начальника ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 06 грудня 2022 року №336, суд не приймає до уваги, оскільки згідно зазначеного наказу, копія якого долучена до позову, період проходження стажування - з 05 грудня 2022 року до 30 квітня 2023 року (а не 2022 року). Таким чином, посилання позивача на наказ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 06 грудня 2022 року №336 як на законну підставу відсутності останньої на службі у період з 24 лютого 2022 року до 30 квітня 2022 року включно є безпідставним.

Щодо наданих суду довідок про тимчасову непрацездатність студента навчального закладу І-ІV рівнів акредитації, про хворобу, карантин і інші причини відсутності дитини, яка відвідує загальноосвітній навчальний заклад, дошкільний навчальний заклад, довідки про лікування у ЛОР-лікаря, суд зазначає, що вони охоплюють лише такі періоди: 06.06.2022-17.06.2022, 01.07.2022-10.07.2022, 27.09.2022-30.09.2022, 20.10.2022-24.11.2022. Відсутність же позивача за місцем навчання (проходження служби) встановлена судом з 08.02.2022 по 03.12.2023.

Поясненням позивача надана належна правова оцінка та враховано те, що на час винесення наказу в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності згідно щодо позивача інше дисциплінарне стягнення за вчинене ним дисциплінарне порушення не застосовувалося.

Визначений відповідачем вид дисциплінарного стягнення відповідав тяжкості вчиненого проступку.

Оскаржений позивачем наказ про накладення дисциплінарного стягнення прийнятий з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, оголошений у встановленому порядку та доведений до позивача, що відповідало вимогам законодавства.

Суб`єкт владних повноважень дотримався порядку та строків накладення дисциплінарних стягнень.

Приймаючи оскаржені накази, суб`єкт владних повноважень діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, і не порушив права та законні інтереси позивача.

Посилання позивача не те, що про проведення службового розслідування вона не знала, спростовані доказами, що містяться у справі (зокрема письмовими поясненнями, що надані позивачем під час службового розслідування).

Ці та інші посилання не спростовують факт грубого порушення позивачем службової дисципліни та правомірності прийняття щодо неї наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності з реалізацією такого наказу наступним наказом про звільнення зі служби в поліції та відрахування із закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання.

Враховуючи наведене, правові підстави для задоволення позову із зазначених в ньому підстав відсутні.

За приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні адміністративного позову.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 19, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Харківського національного університету внутрішніх справ (пр-т Льва Ландау, буд. 27, м Харків, 61080, ) про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням приписів п. 3 Прикінцевих положень КАС України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Біленський О.О.