Справа № 580/1954/20
Суддя: Федотов Ігор В'ячеславович
Дата ухвалення: 2023-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/1954/20
УХВАЛА

31 березня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Федотова І.В.,

суддів: Єгорової Н.М. та Сорочка Є.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу ГУНП в Черкаській області від 15.05.2020 № 1236 про притягнення начальника Золотоніського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції; поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника Золотоніського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області з 15 травня 2020 року; зобов`язання Головного управління Національної поліції в Черкаській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 15 травня 2020 року по день ухвалення рішення у справі.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 року адміністративний позов було задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано наказ ГУНП в Черкаській області від 15.05.2020 № 1236 про притягнення начальника Золотоніського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції. У задоволенні іншої частини позовних вимог було відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 листопада 2020 року, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 22 липня 2021 року, апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області було задоволено, рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 року - скасовано та ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

У серпні 2021 року ОСОБА_1 подав заяву про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 листопада 2021 року відмовлено в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Постановою Верховного Суду від 21 липня 2022 року ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 листопада 2021 року у справі №580/1954/20 скасовано, а справу направлено до Шостого апеляційного адміністративного суду на новий розгляд в частині вирішення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Скасувуючи вищевказану ухвалу апеляційного суду та направляючи справу на новий розгляд Верховний Суд вказав про те, що заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами розглядається виключно в судовому засіданні з повідомленням учасників справи про дату, час та місце судового засідання. Під час розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами суд може провести розгляд справи в порядку письмового провадження без повідомлення сторін лише у разі, якщо учасники справи не прибули у судове засідання, будучи належним чином повідомлені про його проведення, або у разі відсутності від них клопотань про розгляд справи за їх участю або участю їх представників.

З огляду на викладене, обставини справи щодо порушення порядку розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без проведення судового засідання свідчать про порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права.

За наведеного правового регулювання та обставин справи Верховний Суд констатував, що суд апеляційної інстанції допустив порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду було прийнято справу №580/1954/20 до провадження та призначено до розгляду в судове засідання заяву ОСОБА_1 про перегляд постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 листопада 2020 року за нововиявленими обставинами.

В судове засідання з`явились позивач ОСОБА_1 , його представник - Орленко В.В., представники відповідача - Коваленко А.П. та Сліпченко І.С. В ході розгляду матеріалів заяви було заслухано учасників справи та оголошено перерву, відкладено справу на наступну дату, про що повідомлено сторін в судовому засіданні.

В подальшому, від представника позивача надійшло клопотання про проведення апеляційного розгляду без участі особи, яка подала заяву про перегляд за ново виявленими обставинами, та її представника.

Сторони в наступне судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе продовжити розгляд справи в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи заяви про перегляд судового рішення за ново виявленими обставинами, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні вказаної заяви з огляду на наступне.

Відповідно до статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами в разі прийняття нових законів, інших нормативно-правових актів, якими скасовані закони та інші нормативно-правові акти, що діяли на час розгляду справи, не допускається, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність фізичної особи.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Аналіз наведених положень статті 361 КАС України свідчить про те, що нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх урахування судового рішення. До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

При цьому необхідними ознаками нововиявлених обставин є: існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи й ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява; на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду; істотність цих обставин для розгляду справи (внаслідок урахування цих обставин суд міг би прийняти інше рішення, ніж те, що було прийняте).

Таким чином, для можливості перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами визначальним фактором є новизна та невідомість юридичного факту на момент розгляду справи та реальний вплив таких обставин на наслідки вирішення спору.

При цьому перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення; у такому випадку судом перевіряється наявність чи відсутність правових підстав для цього - юридичних фактів, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, хоча їх подання до суду могло призвести до ухвалення іншого за змістом судового рішення.

Як вбачається зі змісту заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, постановою Черкаського апеляційного суду від 27.07.2021 у справі №707/374/21 позов ОСОБА_2 до УПП в Черкаській області ДПП, ГУ ДКСУ у Черкаській області про відшкодування шкоди, завданої незаконним затриманням та незаконним притягненням до адміністративної відповідальності посадовими особами УПП в Черкаській області ДПП задоволено частково.

Позивач вказує, що обставини незаконного затримання та незаконного притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності посадовими особами УПП в Черкаській області ДПП не були встановлені судом і не були і не могли бути відомі заявникові, оскільки з`явилися після прийняття постанови та її оскарження в касаційному порядку ОСОБА_1 , який не був обізнаний про існування судового провадження щодо нього в апеляційному адміністративному суді. При цьому, на переконання позивача вказані обставини є істотними для правильного вирішення справи, оскільки входять до предмета доказування у справі та спростовують факти, покладені в основу судового рішення, зокрема висновки суду встановлені за матеріалами проведеного відповідачем службового розслідування про порушення публічної безпеки і порядку ОСОБА_2 та наявність у зв`язку із цим ознак дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_1 , яке виявилося у невжитті ним жодних превентивних заходів та заходів примусу для припинення порушень, а також підтверджують, що ОСОБА_2 жодного адміністративного правопорушення не вчиняв.

Дослідивши мотиви вищевказаної заяви та додані до неї матеріали, колегія суддів зауважує, що обставини встановлені в межах справи на яку посилається заявник не впливають на результат вирішення справи №580/1954/20, позаяк, в межах розглядуваної справи предметом позову є наказ про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Так, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Так, як встановлено судом апеляційної інстанції. службовим розслідуванням встановлено факт порушення позивачем вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 2, статті 3, частини першої статті б, частини п`ятої статті 7, частини першої статті 8, частини першої статті 12, пунктів 1,2 частини першої, частини третьої статті 18, пунктів 1-3, 10 частини першої статті 23, частин 2, 3 статті 30 Закону України «Про Національну поліцію», статті 38 та статті 39 Закону України «Про запобігання корупції», пунктів 1-3, б, 7, 11, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацами 1, 2, 6-8, 10 частини одинадцятої та абзацом 2 частини другої розділу II абзаців 1, 2 частини другої та частин 3,4 розділу IV, абзацу 2 частини четвертої розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги поліцейського та скоєння ним дисциплінарного проступку, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні ним службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, які суперечать інтересам законності, компроментують звання поліцейського.

Вказані вище порушення підтверджені висновками службового розслідування, наявними у матеріалах справи поясненнями поліцейських, відповідними рапортами, відеозаписами з нагрудних відеореєстраторів поліцейських та відеокамер Черкаського відділу поліції, які свідчать, що така поведінка позивача як поліцейського суперечить загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції.

Колегія суддів зауважує, що вказані висновки були підтримані Верховним Судом при перегляді оскаржуваного рішення апеляційної інстанції.

При цьому, в межах справи №707/374/21 на яку посилається заявник розглядалось питання відшкодування шкоди, завданої незаконним затриманням та незаконним притягненням іншої особи до адміністративної відповідальності, що жодним чином не стосується встановленого факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Отже, обставини, на які посилається позивач, не є нововиявленими у розумінні КАС України та не надають достатніх правових підстав для перегляду остаточного рішення суду у даній справі, яке набрало законної сили.

Згідно із частиною четвертою статті 368 КАС України за результатами перегляду рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд може, зокрема, відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Відповідно до частини першої статті 369 КАС України у разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 242, 311, 328, 329, 361, 368, 369 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у тридцятиденний строк в порядку, встановленому статтями 329-331 КАС України.

Головуючий суддя: І.В. Федотов

Судді: Н.М. Єгорова

Є.О. Сорочко