Справа № 160/5419/23
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2023-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

24 березня 2023 року Справа 160/5419/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Царікова О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (вул. Набережна Перемоги, 26, м. Дніпро, 49094; ідентифікаційний код юридичної особи 21910427) про визнання дій протиправними, скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

20.03.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, в якій позивач просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області у відмові в перерахунку пенсії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) по Списку №2;

- скасувати рішення про відмову в призначенні пенсії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області від 22.12.2002 №16;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області зарахувати у пільговий стаж за Списком №2 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) відповідно до записів в трудовій книжці:

- 18.07.2008 по 14.09.2008 - Список №2;

- з 15.09.2008 по 14.09.2009 - Список №1;

- з 20.11.2009 по 25.12.2009 - Список №1;

- з 26.12.2009 по 05.08.2010 - Список №2;

- з 08.09.2010 по 12.07.2016 - Список №2;

- з 13.07.2016 по 02.08.2016 - Список №2;

- з 03.08.2016 по 27.11.2016 - Список №2;

- з 28.11.2016 по 20.11.2021 - Список №2;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області повторно розглянути заяву про призначення пенсії від 05.01.2022 (перше звернення) призначити пенсію ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 );

- нарахувати пенсію ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) з моменту права, а саме: з 20.11.2021 до призначення пенсії 20.11.2022 та виплатити заборгованість за цей період;

- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) моральну шкоду у розмірі 55471,08 грн.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вивчивши подані позовні матеріали, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 КАС України, і підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Згідно з ч. 2 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, для підтвердження адміністративної дієздатності фізичним особам необхідно надавати, зокрема, паспорт (належним чином засвідчені копії) тощо.

До позовної заяви надані копії паспорту та РНОКПП позивача, які засвідчені представником позивача - адвокатом Ковалем Олександром Володимировичем.

Натомість, позивачем до позовної заяви не додано РНОКПП позивача.

Слід звернути увагу, що згідно приписів Закону України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про захист персональних даних", персональні дані - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована, або може бути конкретно ідентифікована.

Відтак, інформація щодо особи позивача у її паспорті, рівно як і РНОКПП є персональними даними позивача.

Отже, копії паспорта, РНОКПП, посвідчення тощо можуть бути засвідчені лише власником відповідних документів на кожному розвороті копії.

Таким чином, позивачу необхідно надати власноруч засвідчені копії паспорта та РНОКПП позивача.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

При цьому, згідно з пунктом 5.26 Національного стандарту України Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів (ДСТУ 4163:2020), чинного з 01.09.2021 відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів Згідно з оригіналом (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки Для копій. Відмітку про засвідчення копії документа проставляють нижче реквізиту Підпис на лицьовому боці останнього аркуша копії документа.

Відповідно до п. 8 гл. 10 розд. ІІ Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Міністерства юстиції України №1000/5 від 18.06.2015, копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Напис про засвідчення копії складається зі слів Згідно з оригіналом, назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

На лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа проставляється відмітка Копія.

Разом з цим, суд наголошує, що позовну заяву подано від імені ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , до позовної заяви додано копію РНОКПП позивача, у якій зазначено РНОКПП НОМЕР_1 , проте, у тексті заявлених позовних вимог зазначено інший РНОКПП, а саме: НОМЕР_2 , що позивачу не належить.

Таким чином, позивачу слід зазначити у тексті позовних вимог вірний РНОКПП позивача, який підтверджений матеріалами справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд встановив, що позивачем заявлено позовну вимогу про визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області у відмові в перерахунку пенсії позивачу по Списку №2.

Натомість, до позовної заяви не додано докази, що підтверджують звернення позивача до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області із заявою про перерахунок пенсії та отримання позивачем відмови пенсійного органу, що свідчило б про протиправність дій останнього.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд встановив, що позивачем заявлено позовну вимогу про скасування рішення про відмову в призначенні пенсії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області від 22.12.2002 №16.

Проте, приписами КАС України обраний позивачем спосіб захисту не передбачений.

Таким чином, позивачу слід викласти зазначену позовну вимогу, обравши належний спосіб захисту права позивача, у відповідності до ч. 1 ст. 5 КАС України.

Суд відзначає, що позивачем заявлено позовну вимогу про зобов`язання відповідача зарахувати періоди роботи до пільгового стажу позичвача.

Проте, зі змісту рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про відмову в призначенні пенсії від 22.12.2022 №16, копію якого додано до позовної заяви, вбачається, що за результатами розгляду документів, доданих до заяви, до страхового та пільгового стажу зараховано всі періоди.

З огляду на викладене, позивачу слід уточнити зазначену вище позовну вимогу, спираючись на докази, що містяться у справі, якими позивач обґрунтовує зазначену вимогу.

Приписами ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Для звернення до суду в порядку цивільного, господарського та адміністративного судочинства обов`язковою умовою є сплата судового збору, що передбачено Законом України "Про судовий збір".

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлено з 1 січня 2023 року у розмірі 2684,00 грн.

Розміри ставок судового збору визначені у статті 4 Закону України «Про судовий збір».

За приписами статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (тобто, 1073,60 грн).

У відповідності до положень ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, позивачем заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру щодо призначення пенсії та одну вимогу майнового характеру щодо стягнення моральної шкоди.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на його користь моральну шкоду у розмірі 55471,08 грн.

При цьому, суд зауважує, що вимога про стягнення грошових коштів за моральну шкоду у розмірі 55471,08 грн є майновою та заявлена в одному провадженні із вимогами про вирішення спору немайнового характеру.

Так, згідно ч. 3 ст. 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Аналіз цієї норми дає підстави для висновку про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб, а тому, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою.

Тобто, вимога про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі та складає ціну матеріальних вимог, є майновою вимогою, а тому, судовий збір підлягає стягненню як за вимоги майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 08.11.2019 у справі №400/100/19, постанові від 28.11.2018 у справі №761/11472/15-ц, в ухвалі від 09.09.2020 у справі №202/507/20 (2-а/202/31/2020), в ухвалах від 16.03.2020 у справі №9901/64/20, від 15.01.2020 у справі №826/12286/15, від 30.07.2020 у справі №9901/194/20, від 08.11.2021 у справі №9901/450/21.

Відповідно до пп. 1 п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, звертаючись до суду із позовними вимогами майнового характеру позивач повинен був сплатити судовий збір в розмірі 1073,60 грн (тобто 0,4 розміру прожиткового мінімуму).

За таких обставин, позивачу слід доплатити судовий збір та надати суду документ про сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову з вимогою майнового характеру у розмірі 1073,60 грн за наступними реквізитами: "Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Чечел.р/ 22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA4004632; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101; РНОКПП; Судовий збір, за позовом (ПІБ), Дніпропетровський окружний адміністративний суд".

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим ст.ст. 160, 161 КАС України.

За таких обставин, суд вважає за необхідне, дану позовну заяву залишити без руху із наданням строку для усунення недоліків, про що суд повідомляє позивача.

Керуючись статтями 5, 43, 160, 161, 169, 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (вул. Набережна Перемоги, 26, м. Дніпро, 49094; ідентифікаційний код юридичної особи 21910427) про визнання дій протиправними, скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди, залишити без руху.

Позивач має усунути недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом надання до суду:

- належним чином засвідчених власноруч позивачем копій доданих до позовної заяви паспорта та РНОКПП позивача для суду та відповідача у справі;

- належним чином оформленої позовної заяви з уточненням змісту заявлених позовних вимог, обравши належний спосіб захисту права позивача, у відповідності до ч. 1 ст. 5 КАС України;

- належним чином оформленої позовної заяви із зазначенням у тексті позовних вимог вірного РНОКПП позивача, який підтверджений матеріалами справи;

- належним чином засвідчених доказів на підтвердження звернення позивача до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області із заявою про перерахунок пенсії та отримання позивачем відмови пенсійного органу, що свідчило б про протиправність дій останнього, для суду та відповідача у справі;

- оригіналу документа про сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову з вимогою майнового характеру (про стягнення моральної шкоди) у розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) грн 60 коп за наступними реквізитами: "Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Чечел.р/ 22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA4004632; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101; РНОКПП; Судовий збір, за позовом (ПІБ), Дніпропетровський окружний адміністративний суд".

Позовну заяву у новій редакції надати у кількості примірників відповідно до учасників справи (для суду та відповідача у справі).

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Царікова