Справа № 200/2835/22
Суддя: Ушенко С.В.
Дата ухвалення: 2023-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А
про виправлення описки

05 квітня 2023 року Справа №200/2835/22

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Ушенко С.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 (ЄДРПОУ НОМЕР_3 ; юридична адреса: АДРЕСА_2 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Донецького окружного адміністративного суду перебувала зазначена адміністративна справа.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 28 березня 2023 року адміністративний позов ОСОБА_2 до Військової частини НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задоволено у повному обсязі.

Визнано протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_2 (ЄДРПОУ НОМЕР_3 ; юридична адреса: АДРЕСА_2 ) щодо видачі ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 ) направлення на медичний огляд ВЛК за місцем дислокації військової частини з метою визначення придатності до військової служби.

Зобов`язано Військову частину НОМЕР_2 (ЄДРПОУ НОМЕР_3 ; юридична адреса: АДРЕСА_2 ) підготувати та направити на адресу ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 ) направлення на медичний огляд ВЛК за місцем дислокації військової частини з метою визначення придатності до військової служби.

31.03.2023 до Донецького окружного адміністративного суду представником позивача подано заяву про виправлення описки в судовому рішенні.

На його думку в абзаці першому описової частини і абзаці другому резолютивної частини рішення судом допущено описки щодо правильного викладення змісту однієї з позовних вимог.

Як вказує заявник, в абзаці першому описової частини рішення судом зазначено про визнання протиправною бездіяльності Військової частини НОМЕР_2 щодо направлення ОСОБА_2 на медичний огляд ВЛК за місцем дислокації військової частини з метою визначення придатності до військової служби, замість правильного, як те визначив позивач, про визнання протиправною бездіяльності Військової частини НОМЕР_2 щодо ненаправлення ОСОБА_2 на медичний огляд ВЛК за місцем дислокації військової частини з метою визначення придатності до військової служби.

В абзаці другому резолютивної частини рішення судом визнано протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_2 щодо видачі ОСОБА_2 направлення на медичний огляд ВЛК за місцем дислокації військової частини з метою визначення придатності до військової служби, замість правильного, як те визначив позивач, - визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_2 щодо невидачі ОСОБА_2 направлення на медичний огляд ВЛК за місцем дислокації військової частини з метою визначення придатності до військової служби.

На думку заявника відсутність в означених пунктах описової та резолютивної частин судового рішення заперечної частки «не» суттєво впливає на його зміст.

Проаналізувавши подану заяву, суд вважає, що вона не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Суд зазначає, що обраний спосіб захисту має безпосередньо втілювати мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту, тобто мати наслідком повне припинення порушення його прав та охоронюваних законом інтересів.

Визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви, є диспозитивним правом позивача, за змістом якого кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд.

У свою чергу суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина 2 статті 9 КАС України).

Право на звернення до суду та способи судового захисту в адміністративному судочинстві визначені статтею 5 КАС України, відповідно до п. 4 ч. 1 якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Водночас, зміст викладених представником позивача позовних вимог у позовній заяві не повною мірою відповідає вищенаведеним приписам КАС України.

Так, згідно із загальними засадами права дії суб`єкта владних повноважень це активна поведінка суб`єкта владних повноважень, а бездіяльність це пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень. Як дії, так і бездіяльність можуть мати вплив на реалізацію прав, свобод, інтересів фізичної чи юридичної особи.

Слід зауважити, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню пасивну форму поведінки цього органу/його посадової особи щодо прийняття рішення чи здійснення юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. А переконливість і зрозумілість викладення змісту судових рішень забезпечується шляхом дотримання правил юридичної техніки, а також орфографічного і синтаксичного правопису.

Отже, як вбачається з наведеного, при прийнятті рішення у даній справі суд визначив належний і достатній спосіб захисту та відновлення порушених прав та інтересів позивача у відповідності до приписів КАС України з чітким застосуванням норм законодавства, яке регулює спірні правовідносини, і врахуванням правил орфографічного і синтаксичного правопису в українській мові, що виключає наявність зазначених заявником описок у ньому.

Крім того, суд звертає увагу заявника на передчасність даного звернення, оскільки у ньому фактично ставиться питання про роз`яснення судового рішення, яке не набрало законної сили. При цьому неясність порядку і способу виконання судового рішення з боку відповідача відсутня і виконанню ним підлягає лише рішення в частини зобов`язання вчинити певні дії, тобто в частині, зміст якої заявником не ставиться під сумнів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 5, 9, 253 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні у справі № 200/2835/22 за позовом ОСОБА_2 до Військової частини НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано до Першого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 КАС України.

Суддя С.В. Ушенко