Справа № 380/23665/21
Суддя: Ніколін Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2023-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2023 рокуЛьвівСправа № 380/23665/21 пров. № А/857/259/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Ніколіна В.В.,

суддів Гінди О.М., Пліша М.А.,

за участі секретаря судового засідання Гранат В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційні скарги Трускавецької міської ради Дрогобицького району Львівської області, ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2022 року (суддя Лунь З.І., м. Львів) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Трускавецької міської ради Дрогобицького району Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 про визнання протиправним та нечинним рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 у грудні 2021 року звернулася до суду з адміністративним позовом до Трускавецької міської ради Дрогобицького району Львівської області, в якому просила: визнати протиправним та нечинним рішення Трускавецької міської ради Дрогобицького району Львівської області №1088 від 20 серпня 2021 року «Про затвердження містобудівної документації «Детальний план території для будівництва багатоквартирного житлового будинку з нежитловими приміщеннями комерційного призначення та підземним паркінгом по АДРЕСА_1 ». В обґрунтування позовних вимог зазначає, що оскаржуваним детальним планом території, затвердженим рішенням Трускавецької міської ради Дрогобицького району Львівської області №1088 від 20 серпня 2021 року «Про затвердження містобудівної документації «Детальний план території для будівництва багатоквартирного житлового будинку з нежитловими приміщеннями комерційного призначення та підземним паркінгом по АДРЕСА_1 » (далі ДПТ) порушено права позивачки, оскільки згаданий документ розроблений та затверджений з порушенням містобудівного законодавства, бо передбачене ДПТ функціональне призначення території для розміщення саме 7-поверхового багатоквартирного житлового будинку в межах земельної ділянки по АДРЕСА_1 суперечить визначеному у Генеральному плані та Плані зонування м. Трускавець використанню території, що передбачає розташування житлових будинків до 4-х поверхів включно; збільшення поверховості призводить до порушення вимог ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» (порушено максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки; не дотримано відстаней до прилеглої садибної забудови; порушено правила щодо щільності розселення). Також позивачка вважає, що відповідач не провів стратегічну екологічну оцінку, яка є обов`язковою, при розробці та затвердженні ДПТ; позивачка також вважає громадські обговорення неналежно проведеними, оскільки проект згаданого ДПТ не містив стратегічної екологічної оцінки; громадські слухання загалом, на думку позивачки проведені формально.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2022 року позов задоволено.

Не погодившись з ухваленим судовим рішення, його оскаржив відповідач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що зауваження позивача до ДПТ надійшли на адресу відповідача лише 30.07.2021 за вх.№55, тобто поза межами відведеного строку згідно з Розпорядженням міського голови №239-р від 25.06.2021 про проведення громадських слухань з 29.06.2021 по 29.07.2021, отже в силу вимог частини 5 статті 21 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності (далі Закон №3038-VI) не беруться до уваги. Вказує, що відповідно до норм чинного законодавства було проведено громадські слухання під час яких були подані зауваження та пропозиції до проекту ДПТ, які були оприлюднені та зафіксовані у протоколі Вважає, що процедури розроблення містобудівної документації про проведення громадських слухань були дотримані, проект рішення був включений до порядку денного, підстав для застосування процедури ветування не було, а тому рішення підписане міським головою. Стосовно стратегічної екологічної оцінки вважає, що територія розроблення ДПТ не є територією з природоохоронним статусом, тому проведення стратегічної екологічної оцінки не вимагається. Апелянт вважає що даний спір не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства, а отже провадження у справі підлягає закриттю. Вважає, що суд першої інстанції дійшов хибного висновку що спірне рішення не є актом індивідуальної дії.

Не погодившись з ухваленим судовим рішення, його оскаржила третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 , який із покликанням нанеповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що позивачка звернулася із зауваженнями на робочий проект поза межами місячного строку відведеного для подачі таких зауважень, а саме 30.07.2021 і такі зауваження зареєстровані за вх.№55. Вказує, що було проведено відповідно до вимог законодавства громадські обговорення з розглядом зауважень громадян, що було оформлено протоколом та відповіді за результатами звернень були надіслані заявникам. Вважає, що розроблений та затверджений ДПТ не суперечить чинному Генеральному плану м.Трускавець по використанню територій, а є уточненням його положень, не змінює функціональне призначення зонування його територій, що відповідає вимогам Закону України Про регулювання містобудівної діяльності. Вказує, що ДПТ не підпадає та не входить ні в першу ні в другу категорію видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля згідно з Законом України Про оцінку впливу на довкілля, а відтак не підлягає оцінці впливу на довкілля.Вважає, що суд першої інстанції дійшов хибного висновку що спірне рішення не є актом індивідуальної дії.

Позивач правом подання письмового відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Представник Кісака І.В. 23.03.2023 подав клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, в зв`язку із перебуванням на лікарняному.

Однак, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у задоволенні цієї заяви необхідно відмовити, оскільки повідомленні причини неявки судом визнано неповажними. Апеляційний суд також бере до уваги необхідність дотримання строків розгляду справи. Крім цього, суд не визнавав обов`язковою участь представників сторін у судовому засіданні, а тому вважає, що розгляд справи можливо провести без участі представника позивача.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час розгляду апеляційної скарги, що ТзОВ НТЦ «Нафтогазбудпроект» на замовлення Трускавецької міської ради (договір №09/12-20 від 09.12.2020) розроблено Детальний план території для будівництва багатоквартирного житлового будинку з нежитловими приміщеннями комерційного призначення та підземним паркінгом по АДРЕСА_1 (далі- ДПТ). Підставою для розроблення згаданого ДПТ стало Рішення Трускавецької міської ради №6 від 15.12.2020, метою розроблення ДПТ зазначено уточнення планувальної структури і функціонального призначення параметрів забудови земельної ділянки в межах населеного пункту за адресою: АДРЕСА_1 .

Забудовник ОСОБА_1 звернувся до розробника ДПТ щодо виготовлення містобудівної документації виключно по збільшенню поверховості розпочатого об`єкта будівництва ( т.1 а.с.99).

Трускавецька міська рада Львівської області прийняла Рішення від 20.08.2021 №1088 «Про затвердження містобудівної документації «Детальний план території для будівництва багатоквартирного житлового будинку з нежитловими приміщеннями комерційного призначення та підземним паркінгом по АДРЕСА_1 » (далі - Рішення від 20.08.2021 №1088).

Позивачка не погоджується із вказаним рішенням відповідача, бо вважає, що цим рішенням порушено її права, оскільки затверджений рішенням відповідача ДПТ передбачає будівництво 5-7 поверхової житлової забудови, що суперечить плану зонування території і відповідно порушує низку інших будівельних норм. При цьому, позивачка аргументує порушення своїх прав згаданим рішенням тим, що вона є суміжним землекористувачем та власником житлової та господарської будівлі, що знаходяться на суміжній з новим будівництвом земельній ділянці.

Зазначене стало підставою для звернення до суду з позовом у цій справі.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки під час громадського обговорення не було вирішено спірних питань, то таке громадське обговорення, обов`язковість якого визначена Законом №3038-VI, є формальним та не створює передумов для затвердження ДПТ. Також, відповідач порушив процедуру та порядок затвердження детального плану території в частині здійснення стратегічної екологічної оцінки в процесі розроблення документа, передбаченого статтями 11-13 Закону України Про стратегічну екологічну оцінку (далі - Закон № 2354-VIII), що є самостійною та достатньою підставою для визнання незаконним та скасування оспорюваного у цій справі рішення відповідача.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частин 1,4 статті 12 Закону України «Про основи містобудування» до компетенції сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування на відповідній території належить затвердження відповідно до законодавства місцевих програм, генеральних планів відповідних населених пунктів, планів зонування територій, а за відсутності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території - детальних планів територій; до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування належать: затвердження детальних планів територій за наявності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території; визначення територій для містобудівних потреб; внесення пропозицій щодо встановлення і зміни меж населених пунктів відповідно до закону.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 1 Закону № 3038-VI детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.

Порядок розроблення містобудівної документації, затверджений Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 листопада 2011 року № 290 (далі - Порядок № 290).

Відповідно до пункту 4.1 Порядку № 290 рішення про розроблення генерального плану, плану зонування території, детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, а також внесення змін до цієї містобудівної документації приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Згідно з пунктом 4.3. Порядку № 290 замовником розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні або внесення змін до неї є: при розробленні генерального плану населеного пункту, плану зонування території, а також детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, - виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; при розробленні детального плану території, яка розташована за межами населеного пункту, - районна державна адміністрація, а в разі відсутності адміністративного району - відповідно Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.

З огляду на викладене, Трускавецька міська рада Львівської області наділена повноваженнями щодо замовлення та затвердження містобудівної документації м. Трускавець, зокрема, детального плану території.

Відповідно до положень частин 1-2 статті 21 Закону № 3038-VI громадським слуханням підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій. Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадських слухань щодо проектів такої документації забороняється.

Необхідність проведення громадського обговорення передбачено також пунктом 17 «Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 №555 (далі - Порядок № 555), відповідно до якого затвердження містобудівної документації без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється. Матеріали щодо розгляду пропозицій громадськості є невід`ємною складовою зазначеної документації.

Згідно з частинами 3,5-9 статті 21 Закону № 3038-VI замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити: оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними та екологічними наслідками; оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні та доступ до цієї інформації громадськості; реєстрацію, розгляд та узагальнення пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні (у разі її утворення); узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію; оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні. Оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування.

Пропозиції громадськості мають бути обґрунтовані в межах відповідних законодавчих та нормативно-правових актів, будівельних норм, державних стандартів і правил та надаватися у строки, визначені для проведення процедури громадських слухань. Пропозиції до проектів містобудівної документації на місцевому рівні мають право надавати, зокрема, повнолітні дієздатні фізичні особи, які проживають на території, щодо якої розроблено відповідний проект містобудівної документації на місцевому рівні.

Для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадських слухань, може утворюватися погоджувальна комісія. Погоджувальна комісія протягом двох тижнів після її створення розглядає спірні питання, зафіксовані у протоколі громадських слухань, та ухвалює рішення про врахування або мотивоване відхилення цих пропозицій (зауважень). У разі неспроможності погоджувальної комісії врегулювати спірні питання між сторонами остаточне рішення приймає відповідний орган місцевого самоврядування. Урегульовані погоджувальною комісією спірні питання між сторонами або прийняті відповідним органом місцевого самоврядування рішення є підставою для внесення змін до проекту відповідної документації.

Оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах цих органів. Особи, які оприлюднюють проекти генеральних планів населених пунктів, зонування територій, детальних планів територій, є відповідальними за їх автентичність.

Таким чином, у процесі затвердження містобудівної документації, зокрема, детальних планів території, обов`язковим є забезпечення проведення громадських слухань проектів такої містобудівної документації, які відбуваються на етапі її розроблення і без проведення яких її затвердження забороняється. Також в межах проведення громадських слухань проектів містобудівної документації замовники забезпечують, серед іншого, належний розгляд і врахування пропозицій громадськості у спосіб, що визначений чинним законодавством.

Також відповідно до п. 9 Порядку № 555 пропозиції подаються громадянами у письмовому вигляді із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові, місця проживання, особистим підписом і повинні містити обґрунтування з урахуванням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів та правил.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка, а також ОСОБА_3 , ОСОБА_4 подали зауваження до робочого проекту ДПТ для будівництва багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 .

Обидва апелянти покликаються на те, що зауваження позивача до ДПТ надійшли на адресу відповідача лише 30.07.2021 за вх.№55, тобто поза межами відведеного строку згідно з Розпорядженням міського голови №239-р від 25.06.2021 про проведення громадських слухань з 29.06.2021 по 29.07.2021, отже в силу вимог частини 5 статті 21 Закону №3038-VI не беруться до уваги.

Згідно з матеріалами справи, зауваження до робочого проекту ДПТ від ОСОБА_2 (т. 1, а.с. 57-65) підписані позивачем 26.07.2021.

Апеляційний суд зазначає, що відмітка про реєстрацію вхідної кореспонденції (в даному випадку штамп Управління МА та З вхідний №55 від 30.07.2021) не є доказом дати отримання такого документу, так як реєстрація вхідної кореспонденції є односторонньою дією, тому не може бути самостійним доказом отримання документу у певну дату, оскільки така відмітка проставляється власноруч відповідачем, який є зацікавленою особою.

З огляду на викладене, колегія суддів відхиляє покликання апелянтів, що зауваження позивачки були заявлені поза межами відведеного строку.

Згідно з частиною 7 статті 21 Закону №3038-VI передбачено, що для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадського обговорення, може утворюватися погоджувальна комісія.

Відповідно до пункту 11 Порядку № 555 пропозиції громадськості розглядаються розробником і замовником проектів містобудівної документації у місячний строк. За результатами розгляду пропозицій заявнику надається відповідь про їх врахування або обґрунтована відмова. У разі наявності пропозицій громадськості, рішення про врахування яких розробник і замовник не можуть прийняти самостійно або мають місце спірні питання, особи, які забезпечують роботу з розгляду пропозицій громадськості, повідомляють про це відповідному органу місцевого самоврядування для прийняття останнім рішення щодо утворення погоджувальної комісії (далі - комісія).

Подані від громадськості зауваження були скеровані розробнику містобудівної документації та забудовнику.

Розробник ДПТ, ТзОВ НТЦ «Нафтогазбудпроект» надав відповідь на зауваження листом №91 від 02.08.2021, що габаритні розміри в плані, а саме площу забудови та відстані до існуючих об`єктів, що знаходяться по сусідству, розробник не змінював, тому і зменшення габаритних розмірів будівлі у плані та зміни щодо розташування будівлі на ділянці будівництва ДПТ не передбачені.

Водночас, як видно з матеріалів справи, зауваження, що подані позивачкою, а також ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та стосуються функціонального призначення ділянки забудови, порушення протипожежних розривів, щільності проживання мешканців, порушення щільності побутових та інсоляційних розривів, порушення норм паркування автомобілів, то на такі було дано відповідь під час громадського обговорення та зафіксовано у протоколі громадського обговорення від 12.08.2021 та зокрема, зазначено, що подані зауваження стосуються не детального плану території, а робочого проект будівництва, на який є чинні дозволи. Щодо відсутності звіту про стратегічну екологічну оцінку при затвердженні ДПТ, то розробник ДПТ під час громадських обговорень надав відповідь, що даний розділ розробляється, коли є шкідливі виробництва, промислові виробництва та інші об`єкти, які наносять шкоду оточуючій території.

Також, як видно з матеріалів справи, позивачка у поданих зауваженнях також зазначала про порушення генерального плану та зонінгу міста, а саме вказувала, що функціональне призначення ділянки по АДРЕСА_1 мала садибна забудова.

Однак, як видно з протоколу громадського обговорення від 12.08.2021 на зазначене спірне питання, а саме щодо порушення генерального плану та зонінгу міста при розробці ДПТ, розробник ДПТ надав відповідь, що на момент видачі містобудівних умов та обмежень та надання дозволу ДАБІ земельна ділянка була з цільовим призначенням «для будівництва та обслуговування багатоквартирного будинку».

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону № 3038-VI детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території; детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції.

Згідно з частиною 4 статті 19 цього ж Закону детальний план території визначає: принципи планувально-просторової організації забудови; червоні лінії та лінії регулювання забудови; функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл територій згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами; містобудівні умови та обмеження (у разі відсутності плану зонування території) або уточнення містобудівних умов та обмежень згідно із планом зонування території; потребу в підприємствах і закладах обслуговування населення, місце їх розташування; доцільність, обсяги, послідовність реконструкції забудови; черговість та обсяги інженерної підготовки території; систему інженерних мереж; порядок організації транспортного і пішохідного руху; порядок комплексного благоустрою та озеленення, потребу у формуванні екомережі; межі прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об`єктів (у разі відсутності плану зонування території).

Колегія судді погоджується з судом першої інстанції в тому, що питання про відповідність генерального плану та зонінгу міста при розробці ДПТ в частині, що стосується поверховості будівництва по вул. Грушевського, 2 є спірним, оскільки як видно з матеріалів справи, а саме із викопіювання із плану зонування м. Трускавець (т.1, а.с.107) проектована ділянка знаходиться у зоні Ж-3, яка передбачає будівництво багатоквартирної житлової забудови до 4-х поверхів.

Під час громадського обговорення розробник ДПТ надав відповідь на питання позивачки щодо порушення внаслідок будівництва 9-поверхового будинку вимог генерального плану та плану зонування території, зазначивши, що цільове призначення земельної ділянки «для будівництва багатоквартирного будинку». Саме із таке цільове призначення земельної ділянки було на момент видачі містобудівних умов та обмежень та дозволу ДАБІ.

Відповідно до статей 38-39 ЗК України до земель житлової та громадської забудови належать земельні ділянки, які використовуються для розміщення житлової забудови, громадських будівель і споруд, інших об`єктів загального користування. Використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм.

Таким чином, при цільовому призначенні земельної ділянки «для будівництва багатоквартирного будинку», використання такої земельної ділянки здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм.

В даному спорі земельна ділянка за адресою: вул. Грушевського, 2 у м. Трускавці Львівської області з цільовим призначенням «для будівництва багатоквартирного будинку» повинна використовуватися відповідно до вимог генерального плану м. Трускавця та плану зонування території м. Трускавця, відповідно до якого згадана земельна ділянка розташована в зоні Ж-3, яка передбачає будівництво багатоквартирної житлової забудови до 4-х поверхів.

Також слід звернути увагу, що аргумент розробника ДПТ щодо цільового призначення земельної ділянки як підстави для будівництва 9-ти поверхового будинку, висловлений під час громадських обговорень та зафіксований у протоколі від 12.08.2021, є безпідставний, оскільки при визначенні цільового призначення земельної ділянки - «для будівництва багатоквартирного будинку» не застосовується критерій поверховості будівництва.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що у зв`язку з тим, що метою виготовлення ДПТ виключно по збільшенню поверховості розпочатого об`єкту будівництва, то питання про розташування нового будівництва за адресою: АДРЕСА_1 у зоні Ж-3 багатоквартирної житлової забудови (до 4 поверхів) є спірним.

Відтак, відповідно до пункту 11 Порядку №555 особи, які забезпечують роботу з розгляду пропозицій громадськості, повинні були повідомити про наявність спірних питань у розробленому ДПТ відповідному органу місцевого самоврядування для прийняття останнім рішення щодо утворення погоджувальної комісії.

Водночас, жодних дій з боку уповноважених осіб щодо утворення погоджувальної комісії, вчинено не було. Зазначене є порушенням процедури громадських слухань.

З огляду на викладене, колегія суддів відхиляє покликання апелянтів на те, що було проведено відповідно до вимог законодавства громадські обговорення з розглядом зауважень громадян.

А не проведення та/чи порушення процедури громадських слухань щодо проектів містобудівної документації, в свою чергу, не дозволяє уповноваженому органу державної влади приймати рішення про затвердження таких проектів. Такий висновок викладено у постанові Верховного суду від 07 грудня 2021 року у справі №380/142/20.

Відтак, затверджуючи ДПТ, відповідач не врахував того, що під час громадських слухань були спірні питання, які не були вирішені у порядку, встановленому Законом.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що оскільки під час громадського обговорення не було вирішено спірних питань, то таке громадське обговорення, обов`язковість якого визначена Законом 3038-VI, є формальним та не створює передумов для затвердження ДПТ.

Стосовно питання здійснення стратегічного екологічної оцінки апеляційний суд зазначає наступне.

Частиною 4 статті 2 Закону №3038-VI встановлено, що містобудівна документація підлягає стратегічній екологічній оцінці в порядку, встановленому Законом України «Про стратегічну екологічну оцінку». Розділ «Охорона навколишнього природного середовища», що розробляється у складі проекту містобудівної документації, одночасно є звітом про стратегічну екологічну оцінку, який має відповідати вимогам Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку».

Закон № 2354-VII регулює відносини у сфері оцінки наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, виконання документів державного планування та поширюється на документи державного планування, які стосуються сільського господарства, лісового господарства, рибного господарства, енергетики, промисловості, транспорту, поводження з відходами, використання водних ресурсів, охорони довкілля, телекомунікацій, туризму, містобудування або землеустрою (схеми) та виконання яких передбачатиме реалізацію видів діяльності (або які містять види діяльності та об`єкти), щодо яких законодавством передбачено здійснення процедури оцінки впливу на довкілля, або які вимагають оцінки, зважаючи на ймовірні наслідки для територій та об`єктів природно-заповідного фонду та екологічної мережі (далі - території з природоохоронним статусом), крім тих, що стосуються створення або розширення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Пунктом 3 частини 1 статті 1 Закону №2354-VII визначено, що документи державного планування - стратегії, плани, схеми, містобудівна документація, загальнодержавні програми, державні цільові програми та інші програми і програмні документи, включаючи зміни до них, які розробляються та/або підлягають затвердженню органом державної влади, органом місцевого самоврядування.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 4 Закону №2354-VII суб`єктами стратегічної екологічної оцінки є серед інших замовник; органи виконавчої влади; органи місцевого самоврядування.

Частиною 1 статті 9 Закону № 2354-VII визначені етапи здійснення стратегічної екологічної оцінки та основні вимоги до неї: 1) визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки; 2) складання звіту про стратегічну екологічну оцінку; 3) проведення громадського обговорення та консультацій у порядку, передбаченому статтями 12 та 13 цього Закону, транскордонних консультацій у порядку, передбаченому статтею 14 цього Закону; 4) врахування звіту про стратегічну екологічну оцінку, результатів громадського обговорення та консультацій; 5) інформування про затвердження документа державного планування; 6) моніторинг наслідків виконання документа державного планування для довкілля, у тому числі для здоров`я населення.

Звіт про стратегічну екологічну оцінку, результати громадського обговорення та консультацій, проведених згідно із статтями 12 та 13 цього Закону враховуються в документі державного планування (частина 2 статті 9 № 2354-VIIІ).

Відповідно до статті 11 Закону 2354-VII замовник забезпечує складання звіту про стратегічну екологічну оцінку після врахування зауважень і пропозицій, отриманих у процесі громадського обговорення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та наданих органами, зазначеними у статтях 6-8 цього Закону.

Звіт про стратегічну екологічну оцінку складається до затвердження документа державного планування та містить з урахуванням змісту і рівня деталізації документа державного планування, сучасних знань і методів оцінювання таку інформацію: 1) зміст та основні цілі документа державного планування, його зв`язок з іншими документами державного планування; 2) характеристику поточного стану довкілля, у тому числі здоров`я населення, та прогнозні зміни цього стану, якщо документ державного планування не буде затверджено (за адміністративними даними, статистичною інформацією та результатами досліджень); 3) характеристику стану довкілля, умов життєдіяльності населення та стану його здоров`я на територіях, які ймовірно зазнають впливу (за адміністративними даними, статистичною інформацією та результатами досліджень); 4) екологічні проблеми, у тому числі ризики впливу на здоров`я населення, які стосуються документа державного планування, зокрема щодо територій з природоохоронним статусом (за адміністративними даними, статистичною інформацією та результатами досліджень); 5) зобов`язання у сфері охорони довкілля, у тому числі пов`язані із запобіганням негативному впливу на здоров`я населення, встановлені на міжнародному, державному та інших рівнях, що стосуються документа державного планування, а також шляхи врахування таких зобов`язань під час підготовки документа державного планування; 6) опис наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, у тому числі вторинних, кумулятивних, синергічних, коротко-, середньо- та довгострокових (1, 3-5 та 10-15 років відповідно, а за необхідності - 50-100 років), постійних і тимчасових, позитивних і негативних наслідків; 7) заходи, що передбачається вжити для запобігання, зменшення та пом`якшення негативних наслідків виконання документа державного планування; 8) обґрунтування вибору виправданих альтернатив, що розглядалися, опис способу, в який здійснювалася стратегічна екологічна оцінка, у тому числі будь-які ускладнення (недостатність інформації та технічних засобів під час здійснення такої оцінки); 9) заходи, передбачені для здійснення моніторингу наслідків виконання документа державного планування для довкілля, у тому числі для здоров`я населення; 10) опис ймовірних транскордонних наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення (за наявності); 11) резюме нетехнічного характеру інформації, передбаченої пунктами 1-10 цієї частини, розраховане на широку аудиторію.

Звіт про стратегічну екологічну оцінку підписується всіма його авторами (виконавцями) із зазначенням їхньої кваліфікації.

У складі містобудівної документації звітом про стратегічну екологічну оцінку для проектів містобудівної документації є розділ «Охорона навколишнього природного середовища», який має відповідати вимогам частини другої цієї статті.

Водночас нормами статті 12 Закону № 2354-VIII встановлений порядок та процедура громадського обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки, згідно із яким замовник своєчасно забезпечує можливості для участі громадськості у стратегічній екологічній оцінці проекту документа державного планування, за умови доступності для розгляду всіх альтернативних варіантів.

Проект документа державного планування та звіт про стратегічну екологічну оцінку оприлюднюються на офіційному веб-сайті замовника з метою одержання та врахування зауважень і пропозицій громадськості.

Про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку громадськість повідомляє замовник.

Повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку публікується у друкованих засобах масової інформації (не менш як у двох), визначених замовником, та розміщується на офіційному веб-сайті замовника. Замовник забезпечує розміщення повідомлення та доступ до проекту документа державного планування і звіту про стратегічну екологічну оцінку протягом усього строку громадського обговорення, визначеного відповідно до частини шостої цієї статті.

Повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку повинно містити інформацію про: 1) повну назву документа державного планування, що пропонується, та стислий виклад його змісту; 2) орган, що прийматиме рішення про затвердження документа державного планування; 3) передбачувану процедуру громадського обговорення, у тому числі: а) дату початку та строки здійснення процедури; б) способи участі громадськості (надання письмових зауважень і пропозицій, громадські слухання тощо); в) дату, час і місце проведення запланованих громадських слухань (у разі проведення); г) орган, від якого можна отримати інформацію та адресу, за якою можна ознайомитися з проектом документа державного планування, звітом про стратегічну екологічну оцінку та екологічною інформацією, у тому числі пов`язаною зі здоров`ям населення, що стосується документа державного планування; ґ) орган, до якого подаються зауваження і пропозиції, його поштову та електронну адреси та строки подання зауважень і пропозицій; д) місцезнаходження наявної екологічної інформації, у тому числі пов`язаної зі здоров`ям населення, що стосується документа державного планування; 4) необхідність проведення транскордонних консультацій щодо проекту документа державного планування.

Строк громадського обговорення встановлюється замовником і не може становити менш, як 30 днів з дня оприлюднення повідомлення, передбаченого частиною четвертою цієї статті.

Громадськість у межах строку громадського обговорення має право подати замовнику в письмовій формі (у тому числі в електронному вигляді) зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку. Усі зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду замовником. За результатами розгляду замовник враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє. Пропозиції і зауваження, подані після встановленого строку, не розглядаються.

Оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку з метою одержання зауважень і пропозицій не виключає можливості проведення в порядку, передбаченому законодавством, громадських слухань, будь-яких інших форм публічного громадського обговорення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку.

За результатами громадського обговорення замовник готує довідку про громадське обговорення, в якій підсумовує отримані зауваження і пропозиції та зазначає, яким чином у документі державного планування та звіті про стратегічну екологічну оцінку враховані зауваження і пропозиції, надані відповідно до цієї статті (або обґрунтовує їх відхилення), а також обґрунтовує обрання саме цього документа державного планування у тому вигляді, в якому він запропонований до затвердження, серед інших виправданих альтернатив, представлених до розгляду. До довідки додаються протокол громадських слухань (у разі проведення) та отримані письмові зауваження і пропозиції. Довідка про громадське обговорення є публічною інформацією.

Громадське обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводиться в порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» для громадського обговорення проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Згідно з частиною 2 статті 13 Закону № 2354-VII визначено, що проект документа державного планування місцевого та регіонального рівнів, звіт про стратегічну екологічну оцінку та повідомлення про оприлюднення цих документів подає замовник (на паперових носіях та в електронному вигляді) до органів, зазначених у статті 8 цього Закону.

Як видно з матеріалів справи, матеріали детального плану території та його зміст, щодо рішення, яким його затверджено виник спір у цій справі, не містять звіту про стратегічну екологічну оцінку.

Крім того, громадське обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводиться в порядку, визначеному Законом № 3038-VI для громадського обговорення проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Відповідно до частини 3 статті 21 Закону № 3038-VI замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити, зокрема, оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу «Охорона навколишнього природного середовища» або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості.

Суд встановив, що відповідач не заперечує того, що вимоги щодо оприлюднення звіту про стратегічну екологічну оцінку на офіційному веб-сайті ним дотримані не були.

Також відповідач не заперечує того, що не була складена і довідка за результатами громадських обговорень, в якій підсумовує отримані зауваження і пропозиції та зазначає, яким чином у документі державного планування та звіті про стратегічну екологічну оцінку враховані зауваження і пропозиції, надані відповідно до цієї статті (або обґрунтовує їх відхилення). Ця довідка є публічною інформацією, однак вона відсутня у відповідача.

Слід зауважити, що Розділ 6 «Текстові матеріали детального плану території» ДБН Б.1.1-14:2012 СКЛАД ТА ЗМІСТ ДЕТАЛЬНОГО ПЛАНУ ТЕРИТОРІЇ включає пункт 6.1.4 «Оцінка існуючої ситуації», до якого входить, зокрема, оцінка стану навколишнього середовища, а також використання території, характеристика (за видами, поверховістю, технічним станом), будівель, об`єктів культурної спадщини, земель історико-культурного призначення, інженерного обладнання, транспорту, озеленення і благоустрою, планувальних обмежень.

Однак, склад та зміст ДПТ відповідно до ДБН Б.1.1-14:2012 не передбачає розділу «охорона навколишнього середовища». Хоча у Додатку В передбачено показник «Охорона навколишнього середовища».

Втім, з урахуванням вимог Закону № 2354-VIII, стратегічній екологічній оцінці підлягає вже розроблений проект містобудівної документації і це має значення саме на стадії затвердження відповідного проекту.

Як видно з долученого до справи Детального плану території для будівництва багатоквартирного житлового будинку з нежитловими приміщеннями комерційного призначення та підземним паркінгом по АДРЕСА_1 , то у Розділі 4 міститься інформація про стан навколишнього середовища на момент проектування, який, зокрема, характеризується як добрий.

Водночас Додаток В до згаданого ДПТ не містить інформацію про екологічну оцінку.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що відповідач порушив процедуру та порядок затвердження детального плану території в частині здійснення стратегічної екологічної оцінки в процесі розроблення документа, передбаченого статтями 11-13 Закону № 2354-VIII, що є самостійною та достатньою підставою для визнання незаконним та скасування оспорюваного у цій справі рішення відповідача.

Разом з тим колегія суддів відхиляє покликання апелянта ОСОБА_1 на норми Закону України Про оцінку впливу на довкілля, оскільки такий має іншу сферу регулювання ніж Закон №№ 2354-VIII, який підлягає застосуванню в даному випадку.

Вищенаведене узгоджується з висновками Верховного Суду, які викладені в постановах від 11 липня 2022 року у справі № 520/9684/19, від 09 лютого 2022 року у справі № №1.380.2019.000607 та від 30 вересня 2021 у справі №320/1030/19.

Стосовно покликання апелянта-відповідача, що даний спір не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства, а отже провадження у справі підлягає закриттю

Щодо порушення прав та інтересів позивачки оскаржуваним рішенням від 20.08.2021 №1088, то суд зазначає таке.

Верховний Суд, зокрема, у постановах від 31 липня 2019 року у справі № 466/1264/18, від 20 грудня 2019 року у справі № 520/14995/16-а, від 9 квітня 2020 року у справі № 807/150/16, неодноразово висловлював правову позицію стосовно того, що детальний план території є містобудівною документацією на місцевому рівні та належить до нормативно-правових актів, а тому судовий розгляд справ про оскарження детального плану території здійснюється з особливостями, визначеними статтями 264, 265 КАС України.

З аналізу цих статей видно, що особливістю провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів є те, що для таких категорій спорів передбачено, фактично, необмежене коло осіб, які можуть ініціювати відкриття відповідного провадження в адміністративному суді; необмежене в часі право на доступ до суду для ініціювання такого спору; додаткові гарантії інформування всіх про початок розгляду судом такого спору; додаткові процесуальні гарантії для сторін, що надаються згідно з положеннями КАС України у справах, що розглядаються за правилами загального позовного провадження; спеціальні повноваження суду, спрямовані на гарантування ефективного захисту.

З урахуванням того, що позивачка проживає у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що межує з ділянкою, де ведеться нове будівництво, то зведення 9-ти поверхового будинку поряд із садибною забудовою стосується прав та інтересів позивачки.

Позивачка обґрунтовує свій позов тим, що порушено її права, оскільки затверджений рішенням відповідача ДПТ передбачає будівництво 5-7 поверхової житлової забудови, що суперечить плану зонування території і відповідно порушує низку інших будівельних норм. Аналізуючи підстави звернення позивача до суду колегія суддів не вбачає, що ОСОБА_2 звернулася за захистом свого порушеного права приватної власності, а відтак даний спір носить саме публічно-правовий характер.

Також апелянт ОСОБА_1 вказує, що рішення Трускавецької міської ради Львівської області №1088 від 20 серпня 2021 року «Про затвердження містобудівної документації «Детальний план території для будівництва багатоквартирного житлового будинку з нежитловими приміщеннями комерційного призначення та підземним паркінгом по АДРЕСА_1 » вичерпало свою дію 06.12.2021, а саме після внесення та реєстрації змін даних у дозволі на виконання будівельних робіт у частині коригування проектної документації, а тому не може бути скасовано.Колегія суддів відхиляє такі клопотання, оскільки критерій виконання нормативно-правового акта не вичерпує свою дію шляхом його виконання, так як це суперечить правовій природі такого акта. Згаданий критерій застосовується до акта індивідуальної дії, котрим оскаржуване рішення не є.

Апелянти вказують на те, що оскаржуване рішення є саме актом індивідуальної дії, однак їх доводи ґрунтуються на довільному трактуванні правової природи нормативно-правових актів та актів індивідуальної дії, а відтак такі доводи є неспроможними.

Отже, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про задоволення адміністративного позову.

В підсумку, апеляційний суд переглянув оскаржуване рішення суду і не виявив порушень норм матеріального чи процесуального права, які могли призвести до ухвалення незаконного судового рішення, щоб його скасувати й ухвалити нове.

Міркування і твердження апелянтів не спростовують правильності правових висновків цього рішення, у зв`язку з чим його апеляційна скарга на рішення суду не підлягає задоволенню.

Згідно із статтею 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам статті 242 КАС України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги колегією суддів не встановлено.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.

Керуючись ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги Трускавецької міської ради Дрогобицького району Львівської області, ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2022 року в справі №380/23665/21- без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. В. Ніколін
судді О. М. Гінда
М. А. Пліш
Повне судове рішення складено 05 квітня 2023 року