Справа № 280/4572/22
Суддя: Татаринов Дмитро Вікторович
Дата ухвалення: 2023-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

04 квітня 2023 року Справа № 280/4572/22 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Татаринова Д.В. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ТОРГОВИЙ ДІМ "БІМАРКЕТ" (Україна, 69083, Запорізька обл., місто Запоріжжя, ВУЛИЦЯ ШЕВЧУКА, будинок 4-А, ) до ЗАПОРІЗЬКОЇ МИТНИЦІ, ЯК ВІДОКРЕМЛЕНОГО ПІДРОЗДІЛУ ДЕРЖАВНОЇ МИТНОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ (69041, ЗАПОРІЗЬКА область, місто ЗАПОРІЖЖЯ, вулиця СИНЕНКА СЕРГІЯ, будинок 12, код ЄДРПОУ ВП 44005647) про визнання рішень протиправними, -

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ТОРГОВИЙ ДІМ "БІМАРКЕТ" (надалі позивач) до ЗАПОРІЗЬКОЇ МИТНИЦІ, ЯК ВІДОКРЕМЛЕНОГО ПІДРОЗДІЛУ ДЕРЖАВНОЇ МИТНОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ (відповідач), в якому позивач (з урахуванням) уточнень) просить суд:

-визнати протиправним та скасувати рішення ЗАПОРІЗЬКОЇ МИТНИЦІ, ЯК ВІДОКРЕМЛЕНОГО ПІДРОЗДІЛУ ДЕРЖАВНОЇ МИТНОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ про визнання коду товару № KT-UA-2022 від 10 лютого 2022 року;

-визнати протиправною та скасувати картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112080/2022/000147 від 10 лютого 2022 року;

-визнати протиправним та скасувати рішення ЗАПОРІЗЬКОЇ МИТНИЦІ, ЯК ВІДОКРЕМЛЕНОГО ПІДРОЗДІЛУ ДЕРЖАВНОЇ МИТНОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ про коригування митної вартості товарів № UA112080/2022/000049/2 від 17 лютого 2022 року;

-визнати протиправною та скасувати картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA112080/2022/000152 від 17 лютого 2022 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що позивачем до митного оформлення надано всі передбачені чинним законодавством документи на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, а посилання митного органу на виявлені під час перевірки поданих документів розбіжності є безпідставними.

Ухвалою суду від 04 серпня 2022 року зазначену позовну заяву було залишено без руху в зв`язку з невідповідністю позовної заяви вимогам КАС України та позивачеві був наданий строк для усунення недоліків.

Так, на виконання вимог зазначеної ухвали 22 серпня 2022 року на адресу суду надійшла заява від позивача з виправленими недоліками.

Ухвалою суду від 22 серпня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач не погодився із заявленими позовними вимогами, 09 вересня 2022 року подав відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що в документах, поданих позивачем до митного оформлення на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, виявлено розбіжності, які мали вплив на правильність визначення митної вартості товару. У зв`язку з наведеним, а також з посиланням на наявну інформацію щодо вищих рівнів митної вартості ідентичних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, у позивача витребувано додаткові документи. З наданих позивачем документів не усунули в повному обсязі виявлених розбіжностей. Так, враховуючи, що позивачем не підтверджено заявлену митну вартість імпортованого товару, підстави для оформлення товару за визначеною декларантом митною вартістю були відсутні, що зумовило прийняття Митницею оскаржуваних рішень. Просить в задоволенні позову відмовити.

12 вересня 2022 року від представника відповідача надійшло клопотання про призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 13 вересня 2022 року представнику відповідача відмовлено у задоволенні клопотання про призначення розгляду справи №280/4572/22 з викликом сторін у порядку загального позовного провадження.

19 вересня 2022 року представником позивача до суду подано відповідь на відзив, у якій останній зазначає про те, що наданий відповідачем відзив на позов жодним чином не спростовує твердження та аргументи позивача стосовно суті позовних вимог. Також, позивач не погоджується із твердженнями позивача, викладеними ним у відзиві на позовну заяву, та вважає безпідставним прохання відповідача відмовити у задоволенні позовної заяви в повному обсязі. Інші доводи та аргументи позивача є аналогічними доводам, викладеним ним у позовній заяві.

23 вересня 2022 року представником відповідача до суду подано заперечення на відповідь на відзив у яких Митниця не погоджується із вказаними у відповіді на відзив від 16 вересня 2022 року № 16/09 та вважає, що викладені в ній доводи є необґрунтованими та безпідставними, такими, що не спростовують доводів митниці, викладених у відзиві на позовну заяву. Також зазначає про те, що жодних нових обґрунтованих аргументів, пояснень, нових фактів щодо обставин справи позивачем у відповіді на відзив не наведено.

23 березня 2023 року представником позивача до суду надіслано повідомлення про зміну юридичної адреси.

Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, суд встановив такі обставини.

19 листопада 2020 року між компанією Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd" (надалі по тексту Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Бімаркет», Україна (надалі по тексту Покупець, Позивач) укладено міжнародний контракт № 116. Згідно п.1.1. до умов цього контракту Продавець зобов`язаний поставити, а Покупець сплатити та прийняти товар походження Китай. Відповідно до п. п. 3.1., 3.2. Контракту № 116 відвантаження Товару здійснюється товарними партіями, згідно до підписаних між Сторонами Специфікацій до цього контракту. Умови поставки - згідно до підписаних між сторонами Специфікаціями до цього Контракту. Пунктом 4.1. міжнародного контракту № 116 від 19 листопада 2020 року (надалі по тексту Контракт) передбачено, що ціна за одиницю товару кожної партії Товару визначається у відповідній специфікації до цього Контракту, яка є його невід`ємною частиною.

11 листопада 2021 року між Продавцем та Покупцем на виконання умов Контракту № 116 від 19 листопада 2020 року укладена Специфікація № 3, відповідно до умов якої Продавець зобов`язується поставити, а Покупець сплатити та прийняти Товар походження Китай, врожай 2021 р., ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА, в кількості 18 МТ нето, за ціною: 2600,00 USD/МТ, на умовах поставки CIF Одеса, Україна, загальна вартість товару 46800,00 USD (сорок шість тисяч вісімсот доларів США, 00 центів), виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd". Відповідно до пункту 2 Специфікації № 3 платіж за Товар повинен бути здійснений в доларах США в такий спосіб: 7 848,00 USD (сім тисяч вісімсот сорок вісім доларів США, 00 центів) - передплата банківським переведенням на рахунок Продавця; 38 952, 00 USD (тридцять вісім тисяч дев`ятсот п`ятдесят два долари США, 00 центів) документарним інкасо, проти надання Продавцем оригіналів наступних документів в банк покупця: 1)комерційна фактура (3оригінали); 2)повний комплект чистого бортового іменного коносамента, виписаного на ім`я: «Торговий дім «Бімаркет» з позначкою «фрахт сплачений»; в графі «Вантажоодержувач»: «Торговий дім « Бімаркет » вул. Шевчука 4А, м. Запоріжжя 69083, Україна», в графі «сторони що сповіщаються»: «Торговий дім « Бімаркет » вул. Шевчука 4А, м. Запоріжжя 69083, Україна »; 3) Сертифікат походження, виданий Торгово-промисловою палатою; 4) Сертифікат якості і ваги, виданий Продавцем; 5)Фітосанітарний сертифікат, виданий державним органом; 6) фумігаційний сертифікат; 7)пакувальний лист, виданий Продавцем; 8) Сертифікат здоров`я, виданий Entry-Exit Inspection and Quarantine; 9) декларація виробника, видана Виробником; 10) Копія страхового полісу; 11) Копія експортної декларації англійською мовою або її переклад на англійську мову, завірений печаткою продавця. Відповідно до п. 4 Специфікації № 3 термін для відвантаження Товару (завантаження на борт судна): протягом 25 календарних діб з дати передоплати Покупцем суми 7 848,00 USD, виконаної згідно п.2 цієї Специфікації.

28 січня 2022 року Позивач з метою митного контролю та митного оформлення надіслано до МИТНОГО ПОСТУ "ЗАПОРІЖЖЯ" ЗАПОРІЗЬКОЇ МИТНИЦІ ДЕРЖАВНОЇ МИТНОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ засобами електронного зв`язку згідно статті 257 Митного кодексу України (далі - МК України) митну декларацію (далі - МД), якій присвоєно № UA112080/2022/001581 із зазначенням товару ядро насіння гарбуза, сорт Shine skin, градації АА, не для сівби, врожай 2021 р.; сфера застосування харчова промисловість; країна виробництва CN; виробник Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd. з заявленим кодом товару УКТЗЕД - Насiння та плоди iнших олiйних культур, подрiбненi або неподрiбненi; інші.

До митного оформлення Позивачем засобами електронного зв`язку до МД № UA112080/2022/001581 від 28 січня 2022 року надіслано наступні документи: контракт № 116 від 19 листопада 2020 року; Специфікація № 3 від 11/11/21 до Контракту № 116 від 19 листопада 2020 року на Товар походження Китай, врожай 2021 року, ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА, в кількості 18 МТ нето, за ціною: 2600,00 USD/МТ , на умовах поставки CIF Одеса, Україна (Інкотермс 2010) виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd"; платіжний документ, що підтверджує вартість товару -платіжне доручення в іноземній валюті №593 від 15 листопада 2021 року на товар походження Китай, ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd" на суму 7848 USD з посиланням на Специфікацію № 3 від 11 листопада 2021 року до Контракту № 116 від 19 листопада 2020 року з печаткою банка; платіжний документ, що підтверджує вартість товару -платіжне доручення в іноземній валюті № 621 від 21 січня 2022 року на товар походження Китай, ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd" на суму 38952 USD з посиланням на Специфікацію № 3 від 11 листопада 2021 року до Контракту № 116 від 19 листопада 2020 (загальну суму 46800,00 USD (сорок шість тисяч вісімсот доларів США, 00 центів) з печаткою банка; сертифікат якості б/н від 25 листопада 2021 року від виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd" на товар, походження Китай, врожай 2021 року, ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА; пакувальний лист (Packing list) б/н від 20 листопада 2021 року; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № F2021296UKR від 20 листопада 2021 року від виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd" на товар, походження Китай, врожай 2021 року, ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА, в кількості 18 МТ нето, за ціною: 2600,00 USD/МТ , на умовах поставки CIF Одеса, Україна (Інкотермс 2010), загальна вартість товару- 46800,00 USD (сорок шість тисяч вісімсот доларів США, 00 центів), з посиланням на Специфікацію № 3 від 11 листопада 2021 року до Контракту № 116 від 19 листопада 2020 року; коносамент (Bill of lading) № COSU від 02 грудня 2021 року; документарний інкасо № ЕС22006 від 20 січня 2022 р.; свіфт № ЕС22006 від 21 січня 2022 р.; автотранспортна накладна № 443240 від 26 січня 2022 року; фітосанітарний сертифікат № 37208003 від 24 листопада 2021 року; сертифікат про походження товару № 21C370250308/00115R від 23 грудня 2021 року; виписку з бухгалтерського балансу № 7 від 26 січня 2022 по бухгалтерському рахунку «Розрахунки за виданими авансами (в іноземній валюті) по субконто Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd", Китай, в доларах США на дату 26 січня 2022 року; - Страховий поліс- № від 28 листопада 2021 року; експертний висновок якості та ваги №Е-016 від 15 лютого 2022 року; сертифікат здоров`я № 37208002 від 24 листопада 2021 року; фумігаційний сертифікат б/н від 21 листопада 2021; копію митної декларації країни відправлення № 00513293 від 02 грудня 2021; платіжне доручення, що підтверджує сплату митних та інших платежів № 7949 від 26 січня 2022 р..

10 лютого 2022 року Відповідачем прийнято рішення № КТ-UA -2022 від 10 лютого 2022 року зі зміненням коду УКТЗЕД з - Насiння та плоди iнших олiйних культур, подрiбненi або неподрiбненi; інші (ставка мита 5%) на код УКТЗЕД - Плоди ріжкового дерева, морські та інші водорості, цукрові буряки та цукрова тростина, свіжі, охолоджені, морожені або сушені, подрібнені або неподрібнені; кісточки, ядра плодів та інші продукти рослинного походження (включаючи несмажені корені цикорію виду Cichorium intybus sativum), які використовуються в основному для харчових цілей, в іншому місці не зазначені, інші (ставка мита 15%) з описом товару з комерційною назвою «Ядро насіння гарбуза, сорт Shine skin, градації АА», для харчової промисловості. Являє собою насіння гарбіза (ядро), без твердої насіннєвої оболонки та м`якої шкірки. Насіння піддавалось процедурі лущення (виготовлення шляхом механічної очистки насіння гарбуза), не смажене. Вміст вологи складає 6,3+/-0,1 мас.% вміст олії складає 47,6 +/- мас.%, що в перерахунку на суху речовину складає 50,8+/-0,2 мас.%»

16 лютого 2022 року Позивачем, після рішення Митниці про визнання коду товару № КТ-UA -2022 від 10 лютого 2022 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 112080/2022/000147, з метою митного контролю та митного оформлення надіслано до МИТНОГО ПОСТУ "ЗАПОРІЖЖЯ" ЗАПОРІЗЬКОЇ МИТНИЦІ ДЕРЖАВНОЇ МИТНОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ засобами електронного зв`язку згідно статті 257 Митного кодексу України митну декларацію, якій присвоєно № UA112080/2022/003014 на товар, походження Китай, врожай 2021 р., ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА, в кількості 18 МТ нето, за ціною: 2600,00 USD/МТ , на умовах поставки CIF Одеса, Україна на загальну суму 46800,00 USD (сорок шість тисяч вісімсот доларів США, 00 центів) виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd"

Позивачем митну вартість товарів заявлено за основним методом визначення митної вартості - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) на товар, походження Китай, врожай 2021 року, ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА, в кількості 18 МТ нето, за ціною: 2600,00 USD/МТ , на умовах поставки CIF Одеса, Україна на загальну суму 46800,00 USD (сорок шість тисяч вісімсот доларів США, 00 центів) виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd"відповідно до Специфікації № 3 від 11 листопада 2021 року та Контракту № 116 від 19 листопада 2020 року.

На підтвердження заявленої позивачем митної вартості товару до МД № UA112080/2022/003014 від 16 лютого 2022 року надано наступні документи: контракт № 116 від 19 листопада 2020 року; Специфікація № 3 від 11 листопада 2021 року до Контракту № 116 від 19 листопада 2020 року на Товар походження Китай, врожай 2021 року, ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА, в кількості 18 МТ нето, за ціною: 2600,00 USD/МТ , на умовах поставки CIF Одеса, Україна (Інкотермс 2010) виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd"; платіжний документ, що підтверджує вартість товару -платіжне доручення в іноземній валюті №593 від 15 листопада 2021 року на товар походження Китай, ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd" на суму 7848 USD з посиланням на Специфікацію № 3 від 11 листопада 2021 року до Контракту № 116 від 19 листопада 2020 року з печаткою банка; платіжний документ, що підтверджує вартість товару -платіжне доручення в іноземній валюті № 621 від 21 січня 2022 року на товар походження Китай, ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd" на суму 38952 USD з посиланням на Специфікацію № 3 від 11 листопада 2021 року до Контракту № 116 від 19 листопада 2020 року (загальну суму 46800,00 USD (сорок шість тисяч вісімсот доларів США, 00 центів) з печаткою банка; сертифікат якості б/н від 25 листопада 2021 року від виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd" на товар, походження Китай, врожай 2021 року, ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА; пакувальний лист (Packing list) б/н від 20 листопада 2021; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № F2021296UKR від 20 листопада 2021 року від виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd" на товар, походження Китай, врожай 2021 року, ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА, в кількості 18 МТ нето, за ціною: 2600,00 USD/МТ , на умовах поставки CIF Одеса, Україна (Інкотермс 2010), загальна вартість товару- 46800,00 USD (сорок шість тисяч вісімсот доларів США, 00 центів), з посиланням на Специфікацію № 3 від 11 листопада 2021 року до Контракту № 116 від 19 листопада 2020 року; коносамент (Bill of lading) № COSU від 02 грудня 2021 року; документарний інкасо № ЕС22006 від 20 січня 2022 р.; свіфт № ЕС22006 від 21 січня 2022 р.; автотранспортна накладна № 443240 від 26 січня 2022 року; фітосанітарний сертифікат № 37208003 від 24 листопада 2021 року; сертифікат про походження товару № 21C370250308/00115R від 23 грудня 2021 року; виписку з бухгалтерського балансу № 7 від 26 січня 2022 по бухгалтерському рахунку «Розрахунки за виданими авансами (в іноземній валюті) по субконто Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd", Китай, в доларах США на дату 26 січня 2022 року; страховий поліс № від 28 листопада 2021 року; експертний висновок якості та ваги №Е-016 від 15 лютого 2022 року; сертифікат здоров`я № 37208002 від 24 листопада 2021 року; фумігаційний сертифікат б/н від 21 листопада 2021; копію митної декларації країни відправлення № 00513293 від 02 грудня 2021; платіжне доручення, що підтверджує сплату митних та інших платежів № 7949 від 26 січня 2022 року.

16 лютого 2022 року позивачем отримано повідомлення до МД № UA112080/2022/003014, у якому відповідачем вказано про виявлені під час перевірки розбіжності у документах, наданих позивачем на підтвердження факту митної вартості товару. Також, вказаним повідомленням позивачу запропоновано надати до митниці наступні додаткові документи: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, прайс-листи виробника товару; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Додатково повідомляємо, що у відповідності до частини 6 статті 53 МКУ, для обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості товару, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.»

Позивачем 17 лютого 2022 року надана відповідь на вищезазначене повідомлення про те, що з діями Відповідача щодо витребування додаткових документів ТОВ «Торговий дім «Бімаркет» не згодне у зв`язку з тим, що вони суперечать чинному законодавству та є необґрунтованими.

17 лютого 2022 року позивач отримав повідомлення від відповідача, у якому зазначено про те, що надані позивачем документи не усувають у повному обсязі виявлених раніше відповідачем розбіжностей.

Також, 17 лютого 2022 року Позивачем від Відповідача отримано рішення № UА 112080/2022/000049/2 від 17 лютого 2022 року до МД № UA112080/2022/003014 про корегування митної вартості товарів, відповідно до якого Відповідачем скориговано вартість товару, а саме: на товар, походження Китай, врожай 2021 р., ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА, для харчової промисловості, в кількості 18 МТ нето виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd"за другорядним методом з розрахунку 5,9 USD/кг у співставних обсягах та комерційних рівнях за ціною угоди час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього за митною декларацією МД № UA100330/2021/340972 від 07 грудня 2021 року, замість заявленого позивачем за основним методом визначення митної вартості за ціною: 2,6 USD/кг, на умовах поставки CIF Одеса, Україна в кількості 18 МТ нето на загальну суму 46800,00 USD (сорок шість тисяч вісімсот доларів США, 00 центів).

Окрім того, 17 лютого 2022 року Позивачем від Відповідача отримано картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА 112080/2022/000152.

Товар випущено у вільний обіг на підставі статті 55 МКУ за МД № UA 112080/2022/003166 від 17 лютого 2022 року.

Позивач не погоджуючись з вищезазначеними рішеннями Запорізької митниці, звернувся до суду з позовною заявою.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам, суд виходить з наступного.

Засади державної митної справи, в тому числі процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України(далі - МК України) від 13 березня 2012 року № 4495-VІ.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною першою статті 248 МК України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до частини шостої статті 257 МК України, умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно зі статтею 67 МК України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Статтею 68 МК України передбачено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно частин першої-п`ятої статті 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Процедуру ведення УКТ ЗЕД визначено Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428 (далі - Постанова № 428).

Пунктом 2, 3 Постанови № 428 передбачено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Митний тариф України встановлюється Законом України «Про Митний тариф України» від 19 вересня 2013 року № 584-VII. Статтею 1 даного закону визначено, що митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами: Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил: (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Пунктом 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Разом з тим, згідно з пунктом 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (пункт 4 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД).

Отже, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.

На виконання положень статті 68 Митного кодексу України та постанови Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428 «Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» Державною митною службою України прийнято наказ від 14 липня 2020 року №256, яким затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі-Пояснення).

Застосовуючи вищезазначені положення законодавства України, Верховний Суд в постанові від 20 червня 2019 року у справі №826/7208/16 зробив висновок про те, що зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару з визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

В Поясненнях до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом Державної митної служби України від 14 липня 2020 року № 256 зазначено: «Пояснення до товарної позиції 1207: Насiння та плоди iнших олiйних культур, подрiбненi або неподрiбненi …. До цієї товарної позиції включаються насіння і плоди рослин, використовувані для екстракції харчових та технічним мастил і олій, крім включених у товарну позицію 1201-1206….»

Рішення відповідача № КТ-UA -2022 від 10 лютого 2022 року про віднесення товару до коду УКТЗЕД прийнято з врахуванням висновку Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертиз та досліджень Держмитслужби №-0119 від 09 лютого 2022 року, де вказано, що: «Надана проба товару являє собою насіння гарбуза (ядро), без твердої насіннєвої оболонки та м`якої шкірки, що може свідчити, що проба піддавалась процесам лущення. Вміст вологи складає 6,3+/-0,1 мас.% вміст олії складає 47,6 +/- мас.%, що в перерахунку на суху речовину складає 50,8+/-0,2 мас.%. Ознак смаження не виявлено. В межах компетенції Дніпропетровського управління, визначити, чи придатна проба до сівби, не видається можливим. Згідно інформації з інтернет сторінки виробника, ядра «Shine skin Pumkin kernel» класу АА виготовляються шляхом механічної очистки насінин гарбуза. Ядра гарбуза «Shine skin» виготовляються з насіння гарбуза сорту «Shine skin Pumkin kernel». Лише сорт насіння гарбуза «GWS type (grow without shell)» вирощуються без твердої насіннєвої оболонки та не потребує лущення.»

При цьому, вищезазначеною лабораторією не вказано проте, що наданий позивачем товар відноситься до плодів ріжкового дерева, морських та інших водоростей, цукрових буряків та цукрової тростини, свіжих, охолоджених, морожених або сушених, подрібнених або неподрібнених; кісточок, ядрів плодів та інших продуктів рослинного походження (включаючи несмажені корені цикорію виду Cichorium intybus sativum), які використовуються в основному для харчових цілей, в іншому місці не зазначених (тобто до коду УКТЗЕД ), код УКТЗЕД товару також не визначався.

Крім того у висновку Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертиз та досліджень Держмитслужби №-0119 від 09 лютого 2022 року, зокрема вказано, що: «вміст вологи складає 6,3+/-0,1 мас.% вміст олії складає 47,6 +/- мас.%, що в перерахунку на суху речовину складає 50,8+/-0,2 мас.%». Тобто більше 50 % складає масляниста частка ядра насіння. Судом встановлено, що ТОВ «Торговий дім «Бімаркет» реалізовувало товар походження Китай, врожай 2021 р., ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА, виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd", у тому числі з метою виготовлення контрагентами Позивача олії.

З висновку Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертиз та досліджень Держмитслужби №-0119 від 09 лютого 2022 року, також не вбачається підтвердження того, що товар походження Китай, врожай 2021 року, ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА, виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd" відноситься саме до коду - Плоди ріжкового дерева, морські та інші водорості, цукрові буряки та цукрова тростина, свіжі, охолоджені, морожені або сушені, подрібнені або неподрібнені; кісточки, ядра плодів та інші продукти рослинного походження (включаючи несмажені корені цикорію виду Cichorium intybus sativum), які використовуються в основному для харчових цілей, в іншому місці не зазначені, інші.

З матеріалів справи вбачається, шо в підтвердження своєї позиції позивачем до відповідача надано експертний висновок Запорізької ТПП №Е - 016 від 15 лютого 2022 року, відповідно до пункту 1 зазначеного висновку ядра насіння гарбуза, сорту Shine skin, градації АА, не для сівби, виробництва - Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd, Китай, для застування у харчовій промисловості, відповідає наступному коду УКТ ЗЕД: - «Насiння та плоди iнших олiйних культур, подрiбненi або неподрiбненi:-інші:--інші:---інші:----інші».

Відповідно до статті 3 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» цілями та завданнями торгово-промислових палат зокрема є надання довідково-інформаційних послуг, основних відомостей, що не є комерційною таємницею, про діяльність українських підприємців і підприємців зарубіжних країн згідно з національним законодавством, сприяння поширенню, зокрема через засоби масової інформації, знань про економіку і науково-технічні досягнення, законодавство, звичаї та правила торгівлі в Україні і зарубіжних країнах, можливості зовнішньоекономічного співробітництва українських підприємців. Відповідно до статті 11 вищезазначеного закону торгово-промислові палати України мають право у тому числі проводити на замовлення українських та іноземних підприємців експертизу, контроль якості, кількості, комплектності товарів (у тому числі експортних та імпортних) і визначати їх вартість. Методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України. Відповідно до Положення про Державну митну службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2019 року № 227, Державну митну службу України не наділена повноваженнями перевіряти обґрунтованість експертних висновків Торгово-промислової палати України.

Вищезазначене спростовує висновки відповідача щодо віднесення заявленого позивачем до митного оформлення товару до коду УКТЗЕД .

Крім цього, суд враховує наявну в матеріалах справи інформацію, відповідно до якої позивач через Запорізьку митницю ввозив у 2021 році аналогічний товар походження Китай, врожай 2021 р., ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА від цього ж виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd" за кодом УКТЗЕД , як «Насіння та плоди інших олійних культур, подрібнені або неподрібнені: - інші, - - інші, - - - інші, - - - - інші» та був випущений у вільний обіг в 2021 році за ЕМД№UA110230/2021/003018 від 18 лютого 2021 року та ЕМД№UA112080/2021/009959 від 26 жовтня 2021 року за кодом УКТЗЕД , без порушень класифікації щодо коду товару.

З огляду на вказане, при дослідженні характеристик товару походження Китай, врожай 2021 р., ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА від виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd", а також пояснення до УКТЗЕД, суд приходить до висновку, що імпортований позивачем товар має ознаку «Насіння та плоди інших олійних культур, подрібнені або неподрібнені: - інші, - - інші, - - - інші, - - - - інші».

У поданій до суду оскаржуваній Картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА 112080/2022/000147 від 10 лютого 2022 року зазначені причини відмови аналогічні викладеним у Рішенні про визнання коду товару № КТ-UA -2022 від 10 лютого 2022 року.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що відповідачем не доведено наявність обґрунтованого сумніву щодо правильності задекларованої позивачем коду товару після отримання від позивача документів. Отримавши від декларанта документи, які, на думку суду, підтверджують правильність коду визначення товару - «Насiння та плоди iнших олiйних культур, подрiбненi або неподрiбненi:-інші:--інші:---інші:----інші», відповідач з порушенням норм права прийняв Рішенні про визнання коду товару № КТ-UA -2022 від 10 лютого 2022 року.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що під час розгляду адміністративної справи в суді, митним органом, в силу приписів частини 2 статті 77 КАС України, не доведено правомірність прийнятого рішення про визначення коду товару, в частині віднесення імпортованого позивачем товару до коду УКТЗЕД .

Таким чином, суд оцінивши докази, які є у матеріалах справи, в їх сукупності приходить до висновку, що рішення про визнання коду товару № КТ-UA -2022 від 10 лютого 2022 року та, відповідно, картка відмова в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА 112080/2022/000147 від 10 лютого 2022 року прийняті необґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішень, а отже є не правомірними і підлягають скасуванню.

Судом також досліджено Рішення про коригування митної вартості товарів № UА 112080/2022/000049/2 від 17 лютого 2022 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА 112080/2022/000152 від 17 лютого 2022 року.

Разом з цим, відповідачем не надано до суду допустимих доказів на підтвердження викладених у Рішенні про коригування митної вартості товарів № UА 112080/2022/000049/2 від 17 лютого 2022 року доводів з приводу наявності підстав для застосування другорядного методу визначення ціни імпортованого товару.

Судом під час розгляду справи досліджено копії наданих сторонами документів та з`ясовано, що зазначені Запорізькою митницею Державної митної служби України у повідомленні «розбіжності» не мають суттєвого впливу на ціну товару, оскільки стосуються взаємовідносин між суб`єктами господарювання по взаєморозрахункам.

Позов в частині визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UА 112080/2022/000049/2 від 17 лютого 2022 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА 112080/2022/000152 від 17 лютого 2022 року підлягає задоволенню з урахуванням наступного.

Позивачем митну вартість товарів заявлено за основним методом визначення митної вартості - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) на товар, походження Китай, врожай 2021 р., ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА, в кількості 18 МТ нето, за ціною: 2600,00 USD/МТ , на умовах поставки CIF Одеса, Україна на загальну суму 46800,00 USD (сорок шість тисяч вісімсот доларів США, 00 центів) виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd"відповідно до Специфікації № 3 від 11 листопада 2021 року та Контракту № 116 від 19 листопада 2020 року.

До митної декларації № UA112080/2022/003014 позивачем надано пакет відповідних документів, перелік яких зазначався судом раніше у мотивувальній частині рішення.

Відповідно до частини 1 статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Як зазначено у частині 2 статті 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з частиною 3 статті 53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

При цьому, слід зауважити, що Законом України №227-V від 05 жовтня 2006 року «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур» у зміненій редакції згідно з Додатком I до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур Верховна Рада України постановила: Приєднатися до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, вчиненого 26 червня 1999 року в м.Брюсселі, в тому числі Додатку I та Додатку II до нього, прийнявши Спеціальні додатки (додаток III до Протоколу).

Відповідно до Стандартного правила 8 Розділу 1 Спеціального додатку А Додатку III до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур (Спеціальні додатки) у випадках, коли митна служба вимагає документи в зв`язку з представленням їй товарів, інформація, що міститься у цих документах, обмежується лише даними, необхідними для ідентифікації товарів та транспортного засобу.

Рекомендації Європейської економічної комісії ООН №18 Заходи щодо спрощення процедур міжнародної торгівлі 26-29 березня 2001 року вимагають щоб документарні вимоги були зведені до мінімуму.

Відповідно до Стандартного правила 3.16. Розділу 3 Загального додатку Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (Кіотська конвенція) від 18 травня 1973 року: На підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, частиною 1 статті 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Частина 2 статті 58 Митного кодексу України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно з частиною 4 статті 54 Митного кодексу України, митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За приписами частини 3 статті 53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (частина 6 статті 53 Митного кодексу України).

Аналіз положень частини 3 статті 53, частин 1, 2 та 5 статті 54, ст. 58 Митного кодексу України дає підстави для висновку про те, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України.

Митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, що пов`язують з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість, та витребувати від декларанта додаткові документи лише якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Отже, з огляду на законодавчо встановлену компетенцію митниці при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності повинні бути не будь-якими, а лише тими, що стосуються числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.

Судом встановлено, позивачем у справі для підтвердження обґрунтованості заявленої у деклараціях митної вартості товару були подані всі документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України.

Проте, при перевірці правильності визначення митної вартості товару, згідно вимог статті 53 Митного кодексу України митний орган безпідставно дійшов висновку, що документи, які надані до митного оформлення, містили розбіжності.

Так, підставою для відмови позивачу в митному оформленні товару за першим методом, слугувало те, що виписка з бухгалтерського балансу від 26 січня 2022 року№ 7, надана позивачем, являє собою лист підприємства інформативного характеру, не містить реквізитів форми бланка первинної бухгалтерської документації та за своїм змістом не є витягом з первинного документу, а лише дублює інформацію з платіжного доручення в іноземній валюті, поданого до митного оформлення. Таким чином, позивачем, на думку відповідача, не надано документів, в яких виділено вартість пакування, що унеможливлює перевірити складові митної вартості (неможливість виділення із заявленої ціни товару вартості пакування, відсутність можливості перевірити й оцінити фактурну (дійсну) вартість товару, а також установити фактичний розмір витрат на пакування, з урахуванням яких було сформовано митну вартість оцінюваного товару).

В той же час, у відповідності до частини 3 статті 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи. Відповідно до статті 627 Цивільного кодексу України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

При декларуванні товару ТОВ «Торговий дім «Бімаркет» визначено митну вартість Товару походження Китай, врожай 2021 р., ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА, в кількості 18 МТ нето, за ціною: 2600,00 USD/МТ , на умовах поставки CIF Одеса, Україна, виходячи саме з ціни угоди, що підлягала сплаті згідно до умов контракту, інвойсів та інших документів постачальника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd" .

Згідно з пунктом 7 частини 10 статті 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються подальші витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема витрати на страхування товарів. В статті А.9 Розділу CIF зазначено наступне, що термін «вартість, страхування та фрахт» означає, що поставка є здійсненою продавцем, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Отже, продавець зобов`язаний понести витрати та оплатити фрахт, необхідні для доставки товару до названого порту призначення, проте, ризик втрати чи пошкодження товару, а також будь-які додаткові витрати, спричинені подіями, що виникають після здійснення поставки, переходять з продавця на покупця. Продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти на звичайних умовах договір перевезення товару до названого порту призначення. Продавець зобов`язаний нести витрати пов`язані з діями щодо перевірки товару (такими як перевірка якості, розмірів, ваги, кількості), необхідними для здійснення поставки товару у відповідності зі ст. А 4.Продавець зобов`язаний за власний рахунок забезпечити пакування товару, необхідне для перевезення товару, яке він організовує, тощо. Тобто, за умовами контракту, витрати щодо пакування товару несе його продавець, а не Покупець, а у відповідності до пункту б частини 10 статті 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, понесені покупцем - вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами.

З вищевикладеного вбачається, що вартість пакування включена до ціни товару, поставленого Покупцю, а тому зауваження митного органу щодо відсутності даних щодо складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару є необґрунтованими та безпідставними.

Також, суд зазначає про те, що експортна митна декларація № 00513293 містить посилання на Специфікацію № 3 від 11 листопада 2021 року до Контракту № 116 від 19 листопада 2020 року та Контракт № 116 від 19 листопада 2020 року.

Суд також звертає увагу, що самим відповідачем прийнято рішення про розмитнення аналогічного товару походження Китай, врожай 2021 року, ядра насіння гарбуза сорту Shine skin, градації АА від виробника Shandong Farmer Land Foodstuff Co., Ltd" за ЕМД№UA110230/2021/003018 від 18 лютого 2021 року на умовах поставуки CIF Одеса, Україна в кількості 18 МТ за ціною 2,35 USD/кг на загальну суму 42300,00 USD та ЕМД№UA112080/2021/009959 від 26 жовтня 2021 року на умовах поставуки CIF Одеса, Україна в кількості 12 МТ за ціною 2,4 USD/кг на загальну суму 28800,00 USD .

З урахуванням вищевикладеного, такі обставини не могли слугувати підставою для прийняття оскаржуваного Рішення та вищенаведені документи спростовують правомірність прийнятих рішення Запорізької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UА 112080/2022/000049/2 від 17 лютого 2022 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА 112080/2022/000152 від 17 лютого 2022 року.

З урахуванням обставин справи та досліджених доказів суд приходить до висновку, що Запорізькою митницею Державної митної служби України не доведено наявність правових підстав для прийняття Рішення про коригування митної вартості товарів № UА 112080/2022/000049/2 від 17 лютого 2022 року.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд зазначає, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 09 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Згідно практики ЄСПЛ, яка сформувалась з питань імперативності правила про прийняття рішення на користь платників податків, а саме, у разі існування неоднозначності у тлумаченні прав та/чи обов`язків платника податків слід віддати перевагу найбільш сприятливому тлумаченню національного законодавства та приймати рішення на користь платника податків (справи «Серков проти України», «Щокін проти України»).

Згідно частини 7 статті 54 МКУ на митний орган покладається обов`язок аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі не вірно визначено митну вартість товарів, інакше митна вартість вважається визнаною автоматично.

Отже, Запорізька митниця Державної митної служби України не довела, що подані позивачем для визначення митної вартості товару документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Виходячи з того, що метод визначення митної вартості за ціною договору є основним, то для застосування другорядних методів визначення митної вартості, митним органом має бути повно викладено доводи, з посиланням на положення закону, що свідчать про неможливість визнання митної вартості за першим, основним методом.

Відповідач, при здійсненні митного оформлення товарів за резервним методом не спростував контрактну ціну та не обґрунтував неможливість визначити митну вартість на підставі наданих позивачем документів. Відповідач також не підтвердив аргументованими доводами наявність у поданих документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у_справі 825/1900/17 від 05 травня 2021 року.

Верховний Суд у своїх рішеннях зауважує, що рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися виключно на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин при здійсненні ними зовнішньоекономічної діяльності Митним кодексом України не передбачено. Також слід врахувати, що в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню (постанова від 25 лютого 2020 року справа №260/718/19; 27 квітня 2020 року справа №140/804/19).

У постанові від 30 квітня 2020 року по справі №820/231/16 Верховний Суд вказує, що отримана з Центральної бази даних ЄАІС ДМСУ інформація про вантажну митну декларацію, на яку митний орган посилається при коригуванні митної вартості, не є достатнім доказом ціни, за яку відповідну партію товару було дійсно імпортовано до України, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України; що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування(якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.

Надаючи правову оцінку прийняттю Запорізькою митницею Державної митної служби України вищезазначеної Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, яка є предметом спору у цій справі суд виходить з наступного.

Згідно з частиною дванадцятою статті 264 Митного кодексу України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи органу доходів і зборів.

Як зазначено у пункті 7.1 Розділу VІІ «Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа», затвердженого 30 травня 2012 року наказом Міністерства фінансів України №631, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10 серпня 2012 року за №1360/21672 (надалі «Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа»), у всіх випадках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку. Картка відмови складається за допомогою АСМО у межах строку, відведеного статтею 255 Кодексу для завершення митного оформлення, посадовою особою митного органу, якою прийнято рішення про відмову.

У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову (пункт 7.2 Розділу VІІ «Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа»).

У поданій до суду оскаржуваній Картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення зазначені причини відмови аналогічні викладеним у Рішенні про коригування митної вартості товарів .

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що відповідачем не доведено наявність обґрунтованого сумніву щодо правильності задекларованої позивачем митної вартості товару після отримання від позивача документів. Відповідач необґрунтовано витребував у позивача додаткові документи.

Отримавши від декларанта документи, які, на думку суду, підтверджують правильність задекларованої митної вартості товару за основним методом, відповідач з порушенням норм права здійснив застосування резервного методу.

На думку суду позивачем доведено обґрунтованість визначення митної вартості товару за основним методом (за ціною договору (контракту) щодо товару, який імпортується (вартість операції)) та безпідставність застосування відповідачем другорядного методу.

З урахуванням приписів частини другої статті 2 КАС України, суд оцінивши докази, які є у справі, в їх сукупності приходить до висновку, що Рішення про коригування митної вартості товарів № UА 112080/2022/000049/2 від 17 лютого 2022 року та, відповідно, картка відмова в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА 112080/2022/000152 від 17 лютого 2022 року, які прийняті Запорізькою митницею Державної митної служби України, прийняті не обґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, не розсудливо, а отже є не правомірними і підлягають скасуванню.

У статті 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (частина 1 статті 9 КАС України).

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням з`ясованих обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню. Доводи відповідача не приймаються судом до уваги виходячи з вище зазначеного.

Судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (частина перша статті 132 КАС України).

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (частина перша статті 143 КАС України).

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За матеріалами справи судові витрати позивача складають сплачений судовий збір у сумі 18911, 63 грн. грн. (вісімнадцять тисяч дев`ятсот одинадцять гривень 63 коп.) за пред`явлення до суду позовної заяви.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 241-246, 250, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України , суд, -

ВИРІШИВ:

1.Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Бімаркет» (юридична адреса: Україна, 79024, Львівська область, місто Львів, вул. Польова, будинок 46) до ЗАПОРІЗЬКОЇ МИТНИЦІ, ЯК ВІДОКРЕМЛЕНОГО ПІДРОЗДІЛУ ДЕРЖАВНОЇ МИТНОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ (69041, ЗАПОРІЗЬКА область, місто ЗАПОРІЖЖЯ, вулиця СИНЕНКА СЕРГІЯ, будинок 12, код ЄДРПОУ ВП 44005647) про визнання рішень протиправними задовольнити у повному обсязі.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення ЗАПОРІЗЬКОЇ МИТНИЦІ, ЯК ВІДОКРЕМЛЕНОГО ПІДРОЗДІЛУ ДЕРЖАВНОЇ МИТНОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ про визнання коду товару № KT-UA-2022 від 10 лютого 2022 року.

3. Визнати протиправною та скасувати картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112080/2022/000147 від 10 лютого 2022 року.

4. Визнати протиправним та скасувати рішення ЗАПОРІЗЬКОЇ МИТНИЦІ, ЯК ВІДОКРЕМЛЕНОГО ПІДРОЗДІЛУ ДЕРЖАВНОЇ МИТНОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ про коригування митної вартості товарів № UA112080/2022/000049/2 від 17 лютого 2022 року.

5. Визнати протиправною та скасувати картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA112080/2022/000152 від 17 лютого 2022 року.

6.Стягнути з ЗАПОРІЗЬКОЇ МИТНИЦІ, ЯК ВІДОКРЕМЛЕНОГО ПІДРОЗДІЛУ ДЕРЖАВНОЇ МИТНОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ (адреса:69041, м. Запоріжжя, вул.Сергія Синенка, 12, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Бімаркет» (ідентифікаційний номер 36065518, юридична адреса: Україна, 79024, Львівська область, місто Львів, вул. Польова, будинок 46), судовий збір у сумі 18911, 63 грн. грн. (вісімнадцять тисяч дев`ятсот одинадцять гривень 63 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 04 квітня 2023 року.

Суддя Д.В. Татаринов