Справа № 640/17351/19
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2023-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

04 квітня 2023 року

м. Київ

справа №640/17351/19

адміністративне провадження №К/9901/23099/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Мельник-Томенко Ж. М.,

суддів - Жука А. В., Мартинюк Н. М.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяви ОСОБА_1 про виправлення описок в постанові Верховного Суду від 20.04.2021 та ухвалі Верховного Суду від 12.07.2022 у справі № 640/17351/19 за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення,

УСТАНОВИВ:

Постановою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 20.04.2021, ухваленою у відкритому судовому засіданні, касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.04.2020 і постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.08.2020 скасовано, а справу направлено до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження розгляду. У задоволені клопотання ОСОБА_1 про постановлення окремої ухвали на адресу Офісу Генерального прокурора стосовно суддів відмовлено.

До Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 від 29.11.2022 про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду від 12.07.2022 у справі № 640/17351/819. Так, на думку позивача, опискою є ствердження, що нібито позивачем була подана первинна заява про поновлення строку із нібито зазначенням причин пропущеного строку, які нібито визнані судом неповажними. У зв`язку з чим, позивач просить виправити зазначену описку та зазначити про те, що це є опискою і в дійсності позивач ОСОБА_1 ніколи не звертався до місцевого суду із клопотанням про поновлення строку, і відповідно: не міг повідомляти суд про причини поважності пропуску строку; ніякої первинної заяви про поновлення строку звернення до суду в природі не існує; ніяких причин пропуску строку звернення до суду у справі в неіснуючій і природі первинній заяві про поновлення строку, позивач не вказував; так само не існує в природі акту місцевого суду про визнання неповажними причин пропуску позивачем строку звернення до суду.

06.03.2023 до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описок в постанові Верховного Суду від 20.04.2021 та ухвалі Верховного Суду від 12.07.2022 у справі № 640/17351/19.

Заява мотивована тим, що на думку позивача, у постанові Верховного Суду від 20.04.2021 допущено описку, коли було вказано, що нібито позивачем була подана первинна заява про поновлення строку із зазначенням причин пропущеного строку, які нібито визнані судом неповажними, а суд першої інстанції, застосовуючи частину третю та четвертю статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), не надав позивачеві можливості повторно повідомити про інші причини поважності пропуску строку на звернення до суду. Крім того, на думку позивача, в ухвалі Верховного суду від 12.07.2022 також допущено описку, коли було вказано, що нібито позивачем була подана первинна заява про поновлення строку із зазначенням причин пропущення строку, які нібито визнані судом неповажними. Також, на думку позивача, у твердженні ухвали Верховного Суду від 12.07.2022, що «справу направлено до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження розгляду, оскільки передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними», опискою є відомості, що нібито позивачем була подана первинна заява про поновлення строку із нібито зазначенням причин пропущення строку, які нібито визнані судом неповажними, і тому необхідно подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку.

У зв`язку з чим, позивач просить виправити зазначені, на його думку, описки та зазначити про те, що: твердження постанови Верховного Суду від 20.04.2021 та ухвали Верховного Суду від 12.07.2022, що нібито позивачем була подана первинна заява про поновлення строку із нібито зазначенням причин пропущеного строку, які нібито визнані судом неповажними є опискою, і в дійсності позивач ОСОБА_1 ніколи не звертався до місцевого суду із клопотанням про поновлення строку, і відповідно: не міг повідомляти суд про причини поважності пропуску строку; ніякої первинної заяви про поновлення строку звернення до суду в природі не існує; ніяких причин пропуску строку звернення до суду у справі в неіснуючій і природі первинній заяві про поновлення строку, позивач не вказував; так само не існує в природі акту місцевого суду про визнання неповажними причин пропуску позивачем строку звернення до суду.

Справа № 640/17351/20 (провадження № К/9901/40090/21) перебувала у провадженні колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, у зв`язку з чим службовою запискою було витребувано справу № 640/17351/19 після закінчення її розгляду.

24.03.2023 справа № 640/17351/19 надійшла до провадження судді Мельник-Томенко Ж. М.

Ухвалою Верховного Суду від 29.03.2023 заяви ОСОБА_1 про виправлення описок в постанові Верховного Суду від 20.04.2021 та ухвалі Верховного Суду від 12.07.2022 у справі № 640/17351/19 призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Розглядаючи зазначені заяви ОСОБА_1 , Верховний Суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Виходячи із системного аналізу приписів КАС України описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Таким чином, описка у розумінні статті 253 КАС України - це випадкова помилка у рішенні, допущена при його викладенні. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або виправляє помилки, які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні, зокрема ухвалі, описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 26.11.2019 у справі № 800/520/16 (провадження № 11-684сап18) та постанові Верховного Суду від 03.12.2020 у справі № 804/5600/16.

Наведені позивачем доводи свідчать про його незгоду із прийнятими рішеннями та не свідчать про наявність у вказаних судових рішеннях описок, виправлення яких може бути здійснено в порядку, передбаченому статтею 253 КАС України.

Оскільки зазначені позивачем доводи не свідчать про наявність у вказаних судових рішеннях описок, виправлення яких може бути здійснено в порядку, передбаченому статтею 253 КАС України, у задоволенні заяв про виправлення описок необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 248, 253 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяв ОСОБА_1 про виправлення описок в постанові Верховного Суду від 20.04.2021 та ухвалі Верховного Суду від 12.07.2022 у справі № 640/17351/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Ж.М. Мельник-Томенко

А.В. Жук

Н.М. Мартинюк ,

Судді Верховного Суду