Справа № 520/632/23
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2023-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 квітня 2023 р. № 520/632/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Волошина Д.А., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДСНС України у Харківській області (по особовому складу) від 14 листопада 2022 року № 585 о/с в частині звільнення в запас Збройних Сил (з постановкою на військовий облік) за підпунктом 10-3 пункту 176 (у зв`язку зі вчиненням проступку несумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту) начальника караулу 14 державної пожежно - рятувальної частини 8 державного пожежно - рятувального загону Головного управління ДСНС у Харківській області ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДСНС України у Харківській області (по особовому складу) від 08 листопада 2022 року № 555 "Про накладення дисциплінарного стягнення" на начальника караулу 14 державної пожежно - рятувальної частини 8 державного пожежно - рятувального загону Головного управління ДСНС у Харківській області ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника караулу 14 державної пожежно - рятувальної частини 8 державного пожежно - рятувального загону Головного управління ДСНС у Харківській області з 14.11.2022;

- стягнути з Головного управління ДСНС у Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 14.11.2022 по 26.01.2023 в сумі 51006,72 грн з відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів;

- рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника караулу 14 державної пожежно - рятувальної частини 8 державного пожежно - рятувального загону Головного управління ДСНС у Харківській області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що наказ Головного управління ДСНС України у Харківській області від 08 листопада 2022 року № 555 "Про накладення дисциплінарного стягнення" та наказ від 14 листопада 2022 року № 585 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в органах цивільного захисту на підставі пп. 10-3 п. 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу у зв`язку зі вчиненням проступку несумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту незаконними, необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню. Так, позивач 09.09.2022 в цілях безпеки виїжджав до Троїцького району Луганської області, що є тимчасово окупованою територією України та мав можливість повернутись до м. Харкова лише на початку грудня 2022 року.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02.02.2023 відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України, та запропоновано відповідачу надати відзив на позов. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачу - заперечення протягом п`яти календарних днів з моменту отримання відповідних документів.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана відповідачу до електронного кабінету через систему "Електронний суд", що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Представник відповідача надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що відповідач у спірних правовідносинах діяв на підставі, у спосіб та у межах чинного законодавства України, у зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні позову.

Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем обставини, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 проходив службу в органах і підрозділах цивільного захисту.

Згідно витягу із наказу Головного управління ДСНС України у Харківській області від 02.12.2019 № 465 на підставі рапорту ОСОБА_1 продовжено строк дії контракту про проходження служби цивільного захисту з особами рядового і начальницького складу на 3 (три) роки, що підтверджується копією витягу із наказу Головного управління ДСНС України у Харківській області від 02.12.2019 № 465.

Наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 27.09.2022 №57 "Про проведення службового розслідування", на підставі рапорту начальника 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області від 13.09.2022 та від 27.09.2022 за фактом порушення службової дисципліни, що виразилось у невиході на службу в умовах введення в Україні воєнного стану та оголошення загальної мобілізації начальника караулу 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ОСОБА_2 , створено комісію для проведення службового розслідування та призначено проведення службового розслідування.

19.10.2022 Начальником 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_5 затверджено висновок службового розслідування відносно до якого, комісією підтверджено факт невиходу на службу начальника караулу 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області капітана служби цивільного захисту ОСОБА_1 та запропоновано клопотати перед начальником ГУ ДСНС України у Харківській області про накладення на капітана служби цивільного захисту ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 08.11.2022 №555 (по особовому складу) за невихід на службу без поважних причин капітана служби цивільного захисту ОСОБА_2 , начальника караулу 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ, притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківські області від 14.11.2022 №585 о/с (по особовому складу) відповідно до пункту 173 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 року №593, капітана служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника караулу 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ, з 14 листопада 2022 року, звільнено із служби в запас Збройних Сил (з постановкою на військовий облік) за підпунктом 10-3 пункту 176 (у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту).

Вважаючи накази відповідача про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби протиправними та необґрунтованими, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами спору, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною шостою статті 43 Конституції України передбачено, що громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу затверджено відповідною Постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу" від 11 липня 2013 року №593 (далі - Положення), яким визначено, що служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.

За змістом цього Положення особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі-особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання. Для осіб рядового і начальницького складу встановлюється п`ятиденний 40-годинний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для осіб рядового і начальницького складу, курсантів (слухачів) закладів освіти цивільного захисту - шестиденний робочий тиждень з одним днем відпочинку. Несення внутрішньої, гарнізонної та караульної служби особами рядового і начальницького складу може здійснюватися понад установлену тривалість робочого часу.

Особи рядового і начальницького складу користуються правами і виконують службові обов`язки відповідно до законодавства та цього Положення. Особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту. Звільнення осіб рядового і начальницького складу із служби цивільного захисту здійснюється: у запас Збройних Сил (з постановкою на військовий облік) - якщо звільнені особи не досягли граничного віку перебування в запасі, встановленого Законом України "Про військовий обов`язок і військову службу", і за станом здоров`я придатні до військової служби.

Пунктом 176 Положення встановлено, що Контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту: 1) у зв`язку із закінченням строку контракту, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні; 2) за віком - у разі досягнення граничного віку перебування на службі, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні; 3) за станом здоров`я - на підставі висновку центральної лікарсько-експертної комісії ДСНС про непридатність або обмежену придатність до служби; 4) у зв`язку із скороченням штатів - у разі неможливості використання на службі у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційно-штатних заходів, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два місяці; 5) відповідно до заяви особи, яка звільняється у зв`язку із сімейними обставинами або з інших поважних причин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України; 6) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу; 7) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту керівництвом відповідного органу чи підрозділу цивільного захисту; 8) у зв`язку з набранням законної сили обвинувальним вироком суду; 10) у разі неможливості переведення на іншу посаду у зв`язку з прямим підпорядкуванням близькій особі; 10-1) у разі наявності реального чи потенційного конфлікту інтересів, який має постійний характер і не може бути врегульований в інший спосіб; 10-2) через службову невідповідність; 10-3) у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту; 10-4) за згодою сторін; 10-5) у зв`язку з переведенням у встановленому порядку на роботу (службу) до іншого органу державної влади; 11) у зв`язку з набуттям громадянства іноземної держави; 12) в інших випадках, передбачених законом.

Крім цього, пункт 182 Положення передбачає, що контракт про проходження служби цивільного захисту може бути розірвано достроково з ініціативи ДСНС, яку представляє керівництво органу чи підрозділу цивільного захисту, і особу рядового чи начальницького складу може бути звільнено із служби цивільного захисту у випадках, передбачених підпунктами 2-4, 6 і 8, 10-10-4, 11 пункту 176 і абзацом першим пункту 178 цього Положення.

У частинах першій, другій і третій статті 101 Кодексу цивільного захисту України від 2 жовтня 2012 року №5403-VI (далі КЦС України) закріплено, що служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

Згідно з частиною першою статті 102 КЦС України на службу цивільного захисту приймаються на конкурсній та контрактній основі громадяни України з повною загальною середньою освітою, які відповідають кваліфікаційним вимогам і здатні за своїми особистими, діловими та моральними якостями, освітнім і професійним рівнем, станом здоров`я виконувати свій службовий обов`язок.

Пунктом першим частини першої статті 103 КЦС України визначено, що про проходження служби цивільного захисту може бути укладено контракт про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту.

За приписами ч.4 ст.103 КЦЗ України форма, порядок і правила укладання контракту, припинення (розірвання) контракту, а також наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 106 КЦЗ України контракт припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Відповідно до пункту 29 Положення особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

Законом України від 5 березня 2009 року №1068-V затверджено Дисциплінарний статут служби цивільного захисту (далі - Дисциплінарний статут).

За визначенням, наведеним у п.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону (далі - Присяга) (п. 2 Дисциплінарного статуту).

Службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; захищати життя, здоров`я, права та власність громадян, територію, інтереси суспільства і держави у разі виникнення надзвичайних ситуацій; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані із службою, не шкодувати сил під час виконання поставлених завдань; постійно вдосконалювати професійну майстерність, підвищувати свій професійний рівень; додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов`язків, бути вільним від впливу політичних партій і громадських організацій; поважати людську гідність і бути готовим у будь-який час надати допомогу людям; сприяти зміцненню службової дисципліни, виявляти повагу до начальників та старших за званням, бути ввічливим, додержуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; зберігати державну таємницю та іншу охоронювану законом інформацію; берегти та підтримувати в належному стані передані їй у користування майно і техніку (п. 3 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до пункту 57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Згідно з пунктом 8 Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

При цьому, грубим дисциплінарним проступком в розумінні пункту 58 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту вважається: факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; порушення статутних правил несення служби; втрата службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам; самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами; вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Статтями 68, 69 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

На осіб начальницького складу за порушення службової дисципліни, крім зазначених у пункті 68 цього Статуту, можуть накладатися дисциплінарні стягнення у вигляді: звільнення з посади; пониження у спеціальному званні на один ступінь.

Відповідно до пункту 83 Дисциплінарного статуту прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі-особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення визначає Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджена наказом МВС України від 05 травня 2015 року № 515 (надалі - Інструкція).

Згідно з п. 2 розділу І Інструкції метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.

Відповідно до пункту 1 розділу VІІ Інструкції, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення (пункту 2 розділу VІІІ Інструкції).

Зі змісту зазначених правових норм вбачається, що недотримання працівником ДСНС службової дисципліни, неналежне виконання обов`язків, є наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування. В той же час, вирішення питання про застосування того чи іншого виду дисциплінарного стягнення, необхідно виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 04 грудня 2019 року у справі №825/1203/17 та від 22 квітня 2020 року у справі №826/23872/15.

За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 712/6576/17, складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність роботодавцем наявності будь-якої з цих складових виключає наявність дисциплінарного проступку (висновок Касаційного цивільного суду у складі

Разом з тим, саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Судом встановлено, що винесенню оскаржуваного наказу передувало проведення службового розслідування, відповідно до матеріалів якого: "24 лютого 2022 року з зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України №64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Також 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави Законом України №2102-ІХ затверджено Указ Президента України №69 "Про мобілізацію". Згідно указу Збройні Сили України, інші військові формування, зокрема, Оперативно-рятувальна служба цивільного захисту переведена на організацію і штати воєнного часу.

13.09.2022 начальник караулу 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області капітан служби цивільного захисту ОСОБА_1 не вийшов на службу до 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області. За інформацією наданою сусідами стало відомо, що ОСОБА_1 разом з родиною виїхав з будинку в невідомому напрямку. Про свій виїзд ОСОБА_1 ні кому не повідомляв.

Станом на 27.09.2022 начальник караулу 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_1 до Головного управління не прибув та про своє місце знаходження нікого не повідомив.

Таким чином, начальник караулу 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_1 з 14.09.2022 не виходить на службу в умовах введення в Україні воєнного стану та оголошення загальної мобілізації, згідно Указів Президента України від 24.02.2022 №64/2022 та 69/2022 «Про загальну мобілізацію».

Після закінчення терміну прибуття начальника караулу 14 ДНРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_1 до Головного управління, 26.09.2022 заступник начальника 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_4 у складі комісії надав рапорт на ім`я начальника 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_5 стосовно грубих порушень службової дисципліни начальником караулу 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ОСОБА_1 .

В період з 14 вересня по теперішній час, начальник караулу 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_1 не виходив на службу до 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ та не приступав до виконання службових завдань за призначенням, чим допустив порушення вимог Закону України «Про правовий режим воєнного стану в Україні» в редакції від 19.02.2022 №389-VIII, Указів Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та від 24.02.2022 № 69/2022 «Про загальну мобілізацію», Присяги служби цивільного захисту та умов контракту про проходження служби цивільного захисту, відповідно до ст. 6 Кодексу цивільного захисту України цивільний захист забезпечується з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про основи національної безпеки України», суб`єктами, уповноваженими захищати населення, території, навколишнє природне середовище і майно, згідно з вимогами цього Кодексу - у мирний час, а також в особливий період - у межах реалізації заходів держави щодо оборони України,

13 вересня 2022 року о 10:30 год. з метою з`ясування обставин не виходу на службу в умовах введення воєнного стану в Україні начальника караулу 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_1, заступником начальника 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_4 у складі комісії було здійснено виїзд за його місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

По прибуттю за вищезазначеного адресою комісією було встановлено, що вхідні двері зачинені, на дзвінок ніхто двері не відчиняє. Від сусідів в усній розмові дізналися, що 13 вересня 2022 року ОСОБА_1 разом з родиною та речами виїхав з будинку. Після того дня сусіди більше вдома його не бачили.

Починаючи з 12:00 год. 28.09.2022 заступник начальника 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_4 неодноразово телефонував ОСОБА_1 на його особистий мобільний телефон ( НОМЕР_1 ), але його телефон був поза зоною досяжності.

В подальшому комісією підрозділу 28.09.2022, 10.10.2022 та 14.10.2022 було знов здійснені виїзди за місцем проживання начальника караулу 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 . Сусіди повідомили, що після 13.09.2022 вдома його більше не бачили.

Станом на 14.10.2022 начальник караулу 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_1 до Головного управління ДСНС України у Харківській області не з`явився, на зв`язок не виходить, інформація про його повернення на територію України відсутня.

Таким чином, комісією зафіксовано ухиляння капітана служби цивільного захисту ОСОБА_1 від проходження служби цивільного захисту в умовах введення в Україні воєнного стану."

Судом встановлено, що висновки службового розслідування ґрунтуються на актах про невихід на службу ОСОБА_1 від 28.09.2022, від 02.10.2022, від 06.10.2022, від 10.10.2022, від 14.10.2022; рапорту заступника начальника 14 ДПРЧ 8 ДПРЗ ОСОБА_4 від 13.09.2022 та від 27.09.2022; актах про виїзд на місце проживання позивача від 13.09.2022, від 28.09.2022, від 02.10.2022, від 14.10.2022, фотокопій листів книги служби за 28.09.2022, 02.10.2022, 06.10.2022, 10.10.2022, 14.10.2022.

Суд звертає увагу, що в ході розгляду адміністративної справи судом встановлено та не заперечується позивачем у позовній заяві, що ОСОБА_1 до 13.09.2022 перебував на службі в черговій частині 14 ДПРЧ 6 ДПРЗ, покинув місце несення служби в м. Куп`янськ та вирушив до Троїцького району Луганської області, яке перебуває в тимчасовій окупації військами РФ, про що не сповістив керівника ГУ ДСНС України у Харківській області. Також позивач в позовній заяві не зазначив, що спричинило затримку повернення на територію України до грудня 2022 року, про що також не сповістив керівника ГУ ДСНС України у Харківській області.

Суд зазначає, що в умовах військового стану, позивач займаючи відповідну посаду в органах ДСНС, повинен був усвідомлювати підвищену відповідальність за свої дії, в разі неможливості виходу за місцем несення служби повідомити будь - яким чином в найкоротші строки керівництво про причини неприбуття, вжити заходів щодо якнайшвидшого повернення до місця служби, повідомити про це своє керівництво. Однак жодних заходів, які свідчили б про добросовісну поведінку, позивач не вчинив, так на місці служби був відсутній майже три місяці, керівництво про підстави відсутності не повідомляв, на зв`язок не виходив.

Вказане свідчить про безвідповідальне ставлення позивача до виконання службових обов`язків.

Також відповідно до Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджена наказом МВС України від 05 травня 2015 року № 515 відмова особи рядового або начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, щодо якої проводиться службове розслідування, надавати пояснення не перешкоджає затвердженню висновку про результати службового розслідування.

Стосовно процедурних порушень, то суд зазначає, що в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акту, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акту адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18.

Згідно з ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на вищевикладене, суд звертає увагу, що позивачем не доведено наявності порушень суб`єктом владних повноважень процедури прийняття оскаржуваного наказу, які б могли вплинути на кінцевий результат.

Будь-яких належних доказів невідповідності встановлених службовим розслідуванням фактів дійсним обставинам відсутності позивача на службі майже три місяці, неповідомлення керівництва про не вихід на службу ним не наведено, а судом під час розгляду справи - не встановлено.

З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку про наявність з боку позивача ознак недодержання вимог Присяги, зокрема невиконання або неналежне виконання службових обов`язків у зв`язку із невиходом на службу з 13.09.2022, коли інші особи продовжували нести службу. В ході службового розслідування проведено всі необхідні та достатні заходи для підтвердження всебічного з`ясування обставин вчинення позивачем порушення службової дисципліни.

За таких обставин, у відповідача були наявні правові підстави для звільнення позивача на підставі пп. 10-3 п. 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. №593 - у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Щодо посилань представника позивача на те, що подання начальника 8 ДПРЗ Головного управління ДСНС України у Харківській області ОСОБА_5 не містить встановлених обставин систематичного невиконанням ОСОБА_1 умов контракту під час служби або застосування до позивача по справі інших заходів дисциплінарного впливу під час служби суд зазначає, що позивача звільнено на підставі підпункту 10-3 пункту 176 Положення №593 (у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту), а не на підставі підпункту 6 пункту 176 Положення №593 (у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу). Отже дані твердження суд не приймає до уваги та вважає їх необґрунтованими.

Факт відсутності позивача на робочому місці з 13.09.2022 підтверджується належними доказами та не заперечується позивачем, що також свідчить на користь висновку, що у вказаний період позивач службові обов`язки не виконував.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідач при винесенні оскаржуваних наказів про застосування дисциплінарного стягнення та наказу про звільнення зі служби діяв у порядку та в межах чинного законодавства України, з урахуванням введенням в Україні воєнного стану.

Суд вважає, що у спірних правовідносинах відповідачем не порушено прав позивача, протилежного судовим розглядом не встановлено, а позивачем не доведено.

Стосовно іншої частини позовних вимог суд зазначає, що оскільки останні є похідними від першої позовної вимоги, то з огляду на висновки суду у даній справі задоволенню також не підлягають.

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають.

Судовий збір підлягає розподілу відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул. Шевченка, буд. 8, м. Харків, 61013, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.А. Волошин