Справа № 260/3544/22
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2023-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

15 лютого 2023 року м. Ужгород№ 260/3544/22
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.,

при секретарі Пшевлоцька К.І.,

за участю:

позивача: ОСОБА_1 , представник - не з`явився, ,

відповідача: Виконавчий комітет Ужгородської міської ради, представник - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України проголошується вступна та резолютивна частини Рішення. Повний текст Рішення виготовлено та підписано 27 лютого 2023 року.

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, яким просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі його структурного підрозділу Управління державного архітектурно- будівельного контролю, оформлене витягом з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва від 30.08.22р. за №ЗК83, щодо повернення на доопрацювання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) ОСОБА_1 по об`єкту будівництва "Реконструкція індивідуального житлового будинку з розширенням та надбудовою із влаштуванням вбудованих приміщень комерційного призначення по АДРЕСА_1 ";

- зобов`язати Виконавчий комітет Ужгородської міської ради зареєструвати повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) по об`єкту будівництва Реконструкція Індивідуального житлового будинку з розширенням та надбудовою із влаштуванням вбудованих приміщень комерційного призначення по АДРЕСА_1 , що було подане ОСОБА_1 та зареєстроване у переліку вхідних документів 25.08.22р. за № ПД-250822- 63555.

Позовна заява мотивована тим, що 25 серпня 22 року ОСОБА_1 , за допомогою програмних засобів порталу електронних адміністративних послуг «Портал ДІЯ», направила на розгляд та реєстрацію до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) по об`єкту «Реконструкції індивідуального житлового будинку з розширенням та надбудовою із влаштуванням вбудованих приміщень комерційного призначення по АДРЕСА_1 ».

Однак, всупереч положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та постанови КМУ від 13.04.11р. за №466, вказаний документ повернутий позивачу на доопрацювання, що підтверджується витягом з РБД ЄДЕССБ від 30.08.22р. за №3K83.

Позивач вважає, що з метою реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, відповідач перевіряє такий поданий документ позивача виключно на предмет повноти заповнення ним даних, що передбачені додатком 2-1 до Порядку №466, та правильності заповнення повідомлення.

Відповідальність за достовірність таких даних несе виключно позивач.

При цьому, відповідач в подальшому не позбавлений можливості, згідно порядку затвердженого постановою КМУ від 23.05.11р. за №553 та приписів Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ініціювати проведення позапланової перевірки на предмет достовірності даних наведених у такому повідомленні.

В судове засідання представник позивача не з`явився, однак подав до суду заяву, відповідно до якої заявлені позовні вимоги підтримує та просить суд розглянути позовну заяву за його відсутності та задовольнити позовну заяву у повному обсязі.

Представником відповідача до суду було подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого вважає позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими, у зв`язку з тим, що 25.08.2022 року за допомогою програмних засобів Єдиного реєстру дозвільних документів було здійснено автоматичну реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт за №ЗК83, подане замовником через електронний кабінет.

На підставі розгляду поданих документів, виявлено невідповідність відомостей проектної документації вимогам містобудівних умов та обмежень в частині п.2 (пп.4): мінімально допустимих відстаней до об`єкту, що проектується, відсутні відомості щодо врахування законних інтересів та вимог власників будівель, до яких, затвердженою проектною документацією, передбачено блокування. Також відсутні відомості щодо виконання п.2 (пп.5) планувальних обмежень містобудівних умов та обмежень в частині погодження проектного рішення з відповідними уповноваженими органами.

Згідно до ст.5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.

Отже, замовник вправі подати або отримати необхідні документи в порядку, визначеному законодавством, здійснивши будівництво із забезпеченням дотримання вимог у сфері містобудівної діяльності, таким чином вимоги позивача є передчасними, та такими, що не підлягають задоволенню.

Представник вважає, що відповідач діяв в межах делегованих повноважень та з чітким дотриманням вимог чинного законодавства, в зв`язку з чим просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог повністю.

Відповідно до п.1 ч.3 та ч.9 ст.205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно ч.4 ст.229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи вказане, суд вважає, що вжито всіх заходів для належного повідомлення сторін про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання та не вбачає причин для відкладення розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 25 серпня 22 року ОСОБА_1 , за допомогою програмних засобів порталу електронних адміністративних послуг «Портал ДІЯ», направила на розгляд та реєстрацію до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) по об`єкту «Реконструкції індивідуального житлового будинку з розширенням та надбудовою із влаштуванням вбудованих приміщень комерційного призначення по АДРЕСА_1 ».

Вказаний документ повернутий позивачу на доопрацювання, що підтверджується витягом з РБД ЄДЕССБ від 30.08.22р. за №3K83, у зв`язку з тим, що відповідачем виявлено невідповідність відомостей проектної документації вимогам містобудівних умов та обмежень в частині п.2 мінімально допустимі відстані від об`єкта, що проектується, відсутні відомості щодо врахування законних інтересів та вимог власників будівель, до яких, затвердженою проектною документацією, передбачено блокування. Також відсутні відомості щодо виконання п.2 планувальних обмежень містобудівних умов та обмежень в частині погодження проектного рішення з відповідними уповноваженими органами.

Не погоджуючись із зазначеним, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України Про регулювання містобудівної діяльності.

Згідно ст.6 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських државних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч. 1-3 ст.36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.8 ст.36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Згідно ч.9 ст.36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зміну даних у поданому повідомленні, зміну даних про початок виконання будівельних робіт, які містяться у Реєстрі будівельної діяльності, відомості про припинення права на початок виконання будівельних робіт не пізніше наступного робочого дня з дня отримання відповідного повідомлення в паперовій формі або настання обставин, визначених частиною сьомою цієї статті, вносяться органами державного архітектурно-будівельного контролю до Реєстру будівельної діяльності з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюднюються на порталі електронної системи.

Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зміну даних у поданому повідомленні, зміну даних про початок виконання будівельних робіт, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності, відомості про припинення права на початок виконання будівельних робіт, які подані в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронною системою, включаються до Реєстру будівельної діяльності автоматично з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюднюються на порталі електронної системи.

У повідомленні про початок виконання будівельних робіт та у Реєстрі будівельної діяльності зазначається, зокрема, така інформація: 1) кадастровий номер земельної ділянки (для земельних ділянок, право власності чи користування на які виникло до 2004 року, - за наявності) або відмітка про випадок, визначений частиною четвертою статті 34 цього Закону та/або частиною першою статті 12-1 Закону України "Про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи"; 2) реєстраційний номер містобудівних умов та обмежень або будівельного паспорта, технічних умов у Реєстрі будівельної діяльності; 3) реєстраційний номер звіту про результати експертизи проектної документації на будівництво об`єкта (у разі її проведення) у Реєстрі будівельної діяльності; 4) реєстраційний номер енергетичного сертифіката у Реєстрі будівельної діяльності (у разі проведення енергетичної сертифікації); 5) ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) (у повідомленні про початок виконання будівельних робіт зазначається для об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) до подання повідомлення).

У день включення до Реєстру будівельної діяльності інформації про початок виконання будівельних робіт програмні засоби електронної системи забезпечують автоматичне направлення до органу з присвоєння адреси повідомлення про необхідність присвоєння адреси об`єкту нового будівництва.

Право на виконання будівельних робіт вважається припиненим з дати внесення/включення відомостей про припинення такого права до Реєстру будівельної діяльності.

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою КМУ від 13 квітня 2011 р. №466 (далі за текстом Порядок №466).

Відповідно до п.2 Порядку №466 будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту; підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Згідно п.4-1 Порядку №466 документи, що надають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, подаються за вибором замовника до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю особисто через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюються та надсилаються рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Відповідно до п.5 Порядку №466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Згідно п.13 Порядку №466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення:

- вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України Про державну таємницю) згідно з цим Порядком;

- реєструє повідомлення та зміни до нього, подані щодо об`єкта, на який поширюється дія Закону України Про державну таємницю, у журналі реєстрації повідомлень;

- під час внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності проставляє відмітку про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі (у разі коли така відмітка не проставлена на картографічній основі до внесення інформації, зазначеної у повідомленні).

Пунктом 11 Порядку №466 передбачено, що замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що право на виконання будівельних робіт у замовника виникає на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт за формою згідно додатку 21 Порядку №466, а внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з Порядком №466 забезпечує орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення.

Отже, ані Законом України Про регулювання містобудівної діяльності, ані Порядком №466, не передбачено повноважень відповідача повертати повідомлення на доопрацювання.

Також суд зазначає, що Порядком здійснення державно-архітектурно-будівельного контролю №553 від 23.05.2011 року також не передбачено таких повноважень відповідача як повернення повідомлення на доопрацювання, натомість, Порядок передбачає, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Однак, відповідачем перевірка повноти та достовірності даних, зазначених у повідомленні, не проводилася, жодних актів або будь-яких інших документів за результатами перевірки складено не було.

Процедуру та вимоги щодо ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва визначає Порядок ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затверджений постановою КМУ від 23 червня 2021 р. №681 (далі за текстом Порядок №681).

Відповідно до п.4 Порядку №681 електронна система складається з таких компонентів:

- Реєстру будівельної діяльності електронної системи;

- електронного кабінету користувача електронної системи (далі - електронний кабінет);

- порталу електронної системи.

Для забезпечення функціонування електронної системи до її складу можуть входити інші програмні модулі.

Програмне забезпечення електронної системи є об`єктом права державної власності. Майнові права на програмне забезпечення належать державі в особі Мінрегіону.

Згідно п.п.13 п.15 Порядку №681 функціональними можливостями електронної системи забезпечується: проведення автоматичного аналізу поданих/внесених даних щодо їх повноти, відповідності формату, логічності та достовірності поданих електронних документів для отримання адміністративних послуг та інших послуг у сфері будівництва та відомостей, які вносяться до Реєстру будівельної діяльності електронної системи, у тому числі з урахуванням критеріїв рівня ризику.

Згідно пункту 23 Порядку № 681 під час подання документів в електронній формі для надання адміністративних та інших послуг у сфері будівництва з використанням електронного кабінету та внесення інформації (даних) до електронної системи проводиться аналіз поданих/внесених даних щодо повноти, відповідності формату, логічності та достовірності з урахуванням критеріїв згідно з додатком 2. Такий аналіз проводиться автоматично програмними засобами електронної системи, у тому числі для визначення рівня ризику, визначеного п.29 цього Порядку, та обрання відповідного типу процедури розгляду, визначеного пунктом 35 цього Порядку.

Відповідно до пункту 28 Порядку №681 за результатами аналізу даних, які містяться в документах, поданих для надання адміністративних послуг в електронній формі, щодо їх повноти, відповідності формату, логічності та достовірності визначається рівень ризику згідно з п.29 цього Порядку та згідно з п.35 цього Порядку обирається автоматично програмними засобами електронної системи відповідний тип процедури розгляду та реєстрації для таких електронних документів, зокрема, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (повідомлення про зміну даних у повідомленні).

Пунктом 29 Порядку №681 передбачено, що рівень ризику (низький, середній, високий, критичний) визначається з урахуванням критеріїв рівнів ризику, визначених пунктами 30- 34 цього Порядку, для кожного документа, визначеного пунктом 28 цього Порядку, окремо автоматично програмними засобами електронної системи для виявлення ймовірних порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також обрання типу процедури розгляду та реєстрації електронних документів.

Пунктами 30-34 Порядку №681 визначені критерії, за якими електронні документи відносяться до вище перелічених рівнів ризику.

Відповідно до п.35 Порядку №681 за результатами визначення рівня ризику обираються автоматично програмними засобами електронної системи такі типи процедури розгляду та реєстрації відповідного електронного документа:

1) для низького рівня ризику - автоматична реєстрація електронного документа та внесення відомостей (даних) до Реєстру будівельної діяльності електронної системи без участі посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю;

2) для середнього рівня ризику - розгляд та реєстрація документів у Реєстрі будівельної діяльності електронної системи за участю посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю;

3) для високого рівня ризику - розгляд та реєстрація документів у Реєстрі будівельної діяльності електронної системи за участю посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю та автоматичне надіслання програмними засобами електронної системи до відповідного органу ДІАМ повідомлення про необхідність проведення позапланової перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, з метою огляду об`єкта будівництва (візуальне обстеження об`єкта будівництва, у тому числі фото-та відеофіксація). Результати фото-та відеофіксації вносяться посадовою особою органу ДІАМ до відомостей про об`єкт будівництва в Реєстрі будівельної діяльності електронної системи;

4) для критичного рівня ризику - автоматичне блокування можливості подання/внесення електронного документа або відомостей до Реєстру будівельної діяльності електронної системи, що передбачає припинення програмними засобами можливості подальшого заповнення документа замовником та його надсилання, а також надсилання повідомлення (попередження) про блокування замовнику.

З наведеного вище п.35 Порядку №685 вбачається, що електронні документи низького, середнього та високого рівнів ризику підлягають реєстрації у Реєстрі будівельної діяльності електронної системи, і лише документи критичного рівня ризику - автоматичне блокування можливості подання/внесення електронного документа або відомостей до Реєстру будівельної діяльності електронної системи.

Слід зауважити, що відповідно до пункту 34 Порядку №681 до критичного рівня ризику належать електронні документи, за результатами аналізу яких щодо їх повноти, відповідності формату, логічності та достовірності з урахуванням переліку критеріїв згідно з додатком 2 встановлено:

1) наявність перевищення обмежень гранично допустимої висотності будинків, будівель та споруд у метрах, максимально допустимого відсотка забудови земельної ділянки, максимально допустимої щільності населення в межах житлової забудови відповідної житлової одиниці (кварталу, мікрорайону), зазначених у містобудівних умовах та обмеженнях;

2) на дату надання містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта невідповідності цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні, крім випадку, коли містобудівні умови та обмеження надаються у формі висновку уповноваженого органу містобудування та архітектури про можливість/неможливість розміщення на земельній ділянці виробничих потужностей підприємств, переміщених (евакуйованих) із зони бойових дій, або об`єктів для тимчасового проживання внутрішньо переміщених осіб);

3) відхилень від техніко-економічних показників, встановлених проектною документацією на будівництво об`єкта;

4) порушень охоронних зон об`єктів транспорту, зв`язку, інженерних комунікацій та інших планувальних обмежень, що зазначені у містобудівних умовах та обмеженнях, внесених до електронної системи;

5) у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяжень, що не передбачають права на виконання будівельних робіт, згідно з додатком 5;

6) заяви виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, щодо внесення недостовірних відомостей про залучення їх замовником як осіб, які здійснюють авторський та технічний нагляд, з накладенням кваліфікованого електронного підпису.

З наведеного вище пункту 34 Порядку №681 вбачається, що Повідомлення позивачів не належить до критичного рівня ризику електронного документа, а отже, його блокування Порядком №681 не передбачене, і таке Повідомлення підлягало реєстрації у Реєстрі будівельної діяльності електронної системи.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що Управління державного архітектурно- будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради протиправно повернуто на доопрацювання Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) ОСОБА_1 по об`єкту будівництва "Реконструкція індивідуального житлового будинку з розширенням та надбудовою із влаштуванням вбудованих приміщень комерційного призначення по АДРЕСА_1 ", яке було подано позивачами 25.08.22 року.

Тому для належного захисту прав позивачів необхідно зобов`язати Виконавчий комітет Ужгородської міської ради, в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю зареєструвати Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкту будівництва "Реконструкція індивідуального житлового будинку з розширенням та надбудовою із влаштуванням вбудованих приміщень комерційного призначення по АДРЕСА_1 ", яке було подано позивачами 25.08.22 року.

Згідно з ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 слід задовольнити повністю.

Відповідно до ч.1ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цьогоКодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, сума судового збору сплачена позивачем при поданні позовної заяви підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі наведеного та керуючись ст. 242-246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Управління державного архітектурно- будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, оформлене витягом з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва від 30.08.22р. за №ЗК83, щодо повернення на доопрацювання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) ОСОБА_1 по об`єкту будівництва "Реконструкція індивідуального житлового будинку з розширенням та надбудовою із влаштуванням вбудованих приміщень комерційного призначення по АДРЕСА_1 ".

Зобов`язати Виконавчий комітет Ужгородської міської ради, в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю зареєструвати повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) по об`єкту будівництва Реконструкція Індивідуального житлового будинку з розширенням та надбудовою із влаштуванням вбудованих приміщень комерційного призначення по АДРЕСА_1 , що було подане ОСОБА_1 25 серпня 2022 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (код ЄДРПОУ - 04053699) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 992,40 грн. (дев`ятсот дев`яносто дві гривні сорок копійок).

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.П.Микуляк