Справа № 580/4387/22
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2023-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/4387/22 Суддя (судді) першої інстанції: Трофімова Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2023 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В.В.,

суддів: Василенка Я.М., Ганечко О.М.,

за участю секретаря Кірієнко Н.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, за апеляційною скаргою Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 січня 2023 року,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати акт розслідування нещасного випадку від 05.08.2022 за формою Н-1/НПВ;

- зобов`язати Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 та скласти акт за формою Н-1/ПВ.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18 січня 2023 року позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано акт розслідування нещасного випадку від 05.08.2022 за формою Н-1/НПВ стосовно події, що трапилася з ОСОБА_1 .

Зобов`язано Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 та оформити результати з дотриманням вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалено з порушенням норм матеріального права та просить відмовити у задоволенні позову.

Доводи апелянта аналогічні викладеним у відзиві на позовну заяву та обґрунтовані зокрема тим, що відповідач на час виникнення спірних правовідносин діяв з дотриманням вимог чинного законодавства. Також вказано, що до настання нещасного випадку призвело падіння потерпілого поліцейського, унаслідок психофізіологічних причин, а саме особиста необережність. Таким чином, нещасний випадок стався у період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав вимог апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні заперечив проти задоволення вимог апеляційної скарги, спірне рішення суду першої інстанції просив залишити без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, сторони, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Зазначене узгоджується з позицією, викладеною в п. 13.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20.05.2013 № 7, відповідно до якого у разі часткового оскарження судового рішення суд апеляційної інстанції в описовій частині свого рішення повинен зазначити, в якій частині рішення суду першої інстанції не оскаржується, і при цьому не має права робити правові висновки щодо неоскарженої частини судового рішення.

Отже, оскільки відповідач у своїй апеляційній скарзі оскаржує судове рішення у частині задоволених позовних вимог, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що саме в цій частині перевіряється законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 проходить службу в Національній поліції України та обіймає посаду заступника начальника 2-го відділу (боротьби з транснаціональними та етнічними організованими злочинними групами) управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції, є майором поліції.

Відповідно до графіку чергувань на піших маршрутах (квітень 2022 року), затвердженого начальником Уманського РУП ГУНП в Черкаській області 31.03.2022, ОСОБА_1 включений до чергувань, зокрема у нічну зміну 30.04.2022.

Згідно з розстановкою спільних нарядів (маршрути) з ТО на 30.04.2022 з 20:00 год до 08:00 год 01.05.2022 позивач включений до маршруту №2 - пл. Соборності - вул. Європейська до вул. Тищика.

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 , наданих 02.05.2022, 30.04.2022 відповідно до графіку чергувань позивач о 19:00 год прибув до території дислокації Уманської роти охорони, де відповідальним від керівництва Уманського РУП ГУНП в Черкаській області здійснений інструктаж пішого патруля, до складу якого входять працівники поліції та солдати Роти охорони м. Умань, тобто не лише позивач.

Близько 21 год. 00 хв. позивач у складі патруля рухався по вул. Європейська м. Умань, який вирішивши обстежити дворову територію, що прилягає до буд. № 3 по вул. Горького , направився у вказаний двір, де проходячи по тротуару, відчув, що втрачав рівновагу через нерівну поверхню тротуарного покриття (унаслідок впав та відчув різкий біль у лівій нозі знизу біля гомілкового суглобу).

Позивачем вказано, що зазначене падіння відбулося унаслідок того, що напередодні несення служби на вказаному маршруті у м. Умань кілька днів поспіль були опади у вигляді дощу та поверхня тротуару була вкрита водою і цим самим було приховано від візуального огляду нерівність тротуарної поверхні.

30.04.2022 старший оперуповноважений в ОВС 2-го відділу Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України підполковник поліції О. Мерена склав рапорт начальникові УСР в Черкаській області ДСР НП України полковнику поліції В. Джиджорі про те, що близько о 22 год. 30 хв. до нього зателефонував позивач та повідомив, що під час перебування на службі, в ході патрулювання на маршруті № 2 вул. Європейська м. Умань близько 21 год 40 хв з власної необережності травмував (підвернув) ногу. О 22 год 00 хв на телефонну гарячу лінію « 102» ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від чергового лікаря Уманської міської лікарні (Потоцької), яка повідомила, що в приймальне відділення з тілесними ушкодженнями звернувся працівник поліції ОСОБА_1 з травмою ноги, що зі слів він отримав під час несення патрулювання по вул. Горького у м. Умань. Зазначене повідомлення зареєстроване в єдиному обліку від 30.04.2022 № 6474, тому доцільним є призначити службову перевірку з метою встановлення всіх обставин та причин, що стали підставою звернення майора поліції ОСОБА_1 до медичного закладу 30.04.2022.

03.05.2022 з метою повного та об`єктивного з`ясування усіх обставин події, встановлення вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, з`ясування причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарного проступку полковник поліції начальник УСР ДСР НП України видав наказ № 32 про призначення та проведення службового розслідування, про формування дисциплінарної комісії.

03.05.2022 позивач звернувся до КНП «Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради» до лікаря ортопед-травматолога, відповідно до консультативного висновку якого позивачу встановлений діагноз. Рекомендований рентген контроль 10.05.2022, при задовільному стоянню уламків продовжити консервативне лікування, проте позивач зазначає про діагноз - без зміщення відламків.

03.05.2022 позивач звернувся до ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Черкаській області» зі скаргою: набряк лівої ступні, анамнез захворювання: 30.04.2022 близько 21 год під час виконання службових обов`язків, під час патрулювання в м. Умань. Обстежено нижню кінцівку в гіпсовій лонгеті, ліва стопа набрякла, пальці теплі, рухаються. Згідно з рентген-дослідженням - перелом дистальної третини латеральної лодижки лівої гомілки. Згідно з консультативним заключенням обл. травматолога - двокісточковий перелом лівого г/ступневого суглобу. Призначення лікаря відповідно до консультативного заключення хірурга (за формою № 028/о): травматологом рекомендований рентген-контроль у вересні 2022 року.

Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Черкаській області» направлене повідомлення про звернення потерпілого - ОСОБА_1 із попереднім діагнозом: перелом латеральної кісточки S82.6 перелом дистальної третини латеральної лодижки лівої гомілки з приводу нещасного випадку до УСР в Черкаській області, яке зареєстроване у останнього за вхідним номером 709 від 04.05.2022.

17.05.2022 дисциплінарною комісією у формі письмового провадження проведене службове розслідування нещасного випадку, що стався 30.04.2022 з позивачем, за результатами якого було складено висновок службового розслідування за фактом нещасного випадку, відповідно до якого комісія дійшла висновку, що травмування позивача сталося у період проходження служби. На підставі викладеного службове розслідування вирішено закінчити; порушень законодавства позивачем не встановлено; копію матеріалів службового розслідування направити до Департаменту стратегічних розслідувань і створення комісії з розслідування нещасного випадку за участю позивача; провести заняття з особовим складом із несенням особистої безпеки поліцейських під час несення служби.

12.07.2022 на підставі звернення ОСОБА_1 у приміщенні Уманського міжрайонного відділення Черкаського обласного бюро судово-медичної експертизи спеціалістом в галузі судово-медичної експертизи, завідувачем Уманського міжрайонного відділення КУ «ЧОБ СМЕ», лікарем судово-медичним експертом Віталієм Тульчинським, складений висновок спеціаліста в галузі судово-медичної експертизи № 349 стосовно травми ОСОБА_1 , відповідно до якого у позивача виявлено закритий двокісточковий перелом лівого гомілково-ступеневого суглобу, синець внутрішньої та зовнішньої поверхні лівого гомілково-ступеневого суглобу; тілесні ушкодження утворилися від дії твердих тупих предметів, цілком можливо в час та за обставин, вказаних освідуваним і відносяться до категорії ушкоджень середнього ступеня тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я.

01.08.2022 з метою розслідування нещасного випадку наказом № 159 створена комісія з розслідування нещасного випадку у складі трьох осіб: голова комісії - підполковник поліції ОСОБА_2 , старший інспектор з особливих доручень 3-го відділу (кадрового забезпечення) 4-го управління (організації роботи, моніторингу та контролю) Департаменту; члени комісії: підполковник поліції ОСОБА_3 , старший оперуповноважений в ОВС 7-го відділу (моніторингу та координації) управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту; майор поліції ОСОБА_4 , старший інспектор з особливих доручень 2-го сектору (забезпечення діяльності) Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту.

За результатами розслідування нещасного випадку складено акт розслідування нещасного випадку № 18 (форма Н-1/НПВ), що затверджений начальником Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України полковником поліції В. Копаєвим від 05.08.2022.

Вважаючи зазначений акт розслідування від 04.08.2022 № 18 за формою Н-1/НВП протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив зокрема з того, що позивач не мав можливості передбачити настання нещасного випадку через покриття унаслідок опадів та вжити заходів для уникнення падіння у темну пору дня у контексті особистої безпеки, коли позивач відповідно до функціонального компоненту покликаний забезпечувати публічну безпеку у місті, де є ймовірність вимкнення вуличного освітлення (з метою здійснення світломаскування), позаяк відповідно до пункту 10 частини першої статті 23 Закону № 580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, вживає заходів для забезпечення публічної безпеки і порядку на вулицях, площах, у парках, скверах, на стадіонах, вокзалах, в аеропортах, морських та річкових портах, інших публічних місцях.

Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Згідно з частиною першою статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (Закон № 580-VIII) служба в поліції є державною службою особливого характеру, що є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Відповідно до статті 60 Закону №580-VIII проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно зі статтею 14 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 № 2694-ХІІ (Закон № 2694) працівник зобов`язаний: дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства; знати і виконувати вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, правила поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, користуватися засобами колективного та індивідуального захисту; проходити у встановленому законодавством порядку попередні та періодичні медичні огляди. Працівник несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог. Відповідно до статті 22 Закону № 2694 роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується КМУ за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції) визначено Порядком розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.10.2020 № 705 (Порядок № 705).

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу І Порядку № 705 нещасний випадок - отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, що призвели до втрати працездатності на один день чи більше. Розслідування проводиться в разі настання нещасного випадку, у тому числі про який своєчасно не повідомлено керівника органу (підрозділу) поліції.

Пунктом 6 розділу І Порядку № 705 передбачено, що строк давності для розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку становить три роки з дня його настання. Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку № 705 про кожний нещасний випадок потерпілий поліцейський або особа, яка його виявила, негайно повідомляє прямому керівникові.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Порядку № 705 прямий керівник після отримання відомостей про настання нещасного випадку зобов`язаний: - терміново організувати надання домедичної допомоги потерпілому поліцейському, забезпечити (за потреби) його направлення до закладу охорони здоров`я; - негайно повідомити про нещасний випадок керівникові органу (підрозділу) поліції та посадовій особі з державного нагляду за охороною праці; - зберегти до прибуття комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку та устаткування в такому стані, у якому вони були на момент нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших осіб), ужити необхідних заходів для запобігання таким випадкам. За п. 3 розділу ІІ Порядку № 705 керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. Згідно з пунктом 4 розділу ІІІ Порядку №705 за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2). Обов`язки комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку визначені пунктом 6 розділу ІІІ Порядку № 705.

Відповідно до пункту 7 розділу ІІІ Порядку № 705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є: виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час; вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком.

Згідно з пунктом 8 розділу ІІІ Порядку № 705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є: діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію»; навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом); учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком; учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

У висновках службового розслідування відсутні твердження у контексті п. 8 розділу ІІІ Порядку № 705 щодо обставинами настання випадку з поліцейським, який заходився на відстані (якій саме і який час) від основної групи патруля без урахування записами фіксації події, що сталася з позивачем під час виконання службових обов`язків (яких саме у межах посадової інструкції та завдань патрулювання) чи обгрунтування не пов`язаності з виконанням службових обов`язків.

Згідно з пунктом 1 Примітки до додатку № 2 до Порядку № 705 якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, це позначається великими літерами ПВ (Н-1/ПВ), якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, це позначається великими літерами НПВ (Н-1/НПВ).

Обставини настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків та в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків визначені Порядком №705 та є вичерпними, не потребують додаткового тлумачення, проте якість проведеного розслідування і оформлення висновків не відповідають принципу превалювання змісту над формою і належного врядування субєктом публічної адміністрації під час дотримання процедур з урахуванням усіх перевірки усіх обставин справи, у т.ч. зняття розбіжностей у медичних заключеннях та експертному висновку.

Згідно зі статтею 2 Закону № 580-VIII завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Поліція відповідно до покладених на неї завдань, серед іншого, здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень (пункт 1 частини першої статті 23 Закону № 580), передусім у межах присяги маючи функціональні обов`язки позивачем власним прикладом це демонструвати сторонньому спостерігачеві (розсудливому, поінформаваному, законослухняному, старанному, обачному).

Відповідно до статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, що є складовою принципу законності.

Суд першої інстанції встановив, що подія сталася, коли позивач перебував у складі пішого патруля, тобто у робочий час - у період проходження служби у поліції, що визнається висновком дисциплінарної комісії від 17.05.2022.

В акті розслідування нещасного випадку від 04.08.2022 № 18 комісія враховуючи вимоги статті 14 Закону № 2694, керуючись підпунктом 1 пункту 8 розділу ІІІ Порядку № 705 дійшла висновку, що нещасний випадок із позивачем стався у період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, проте без характеристики такого діяння у контексті зв`язку/не пов`язаності із службовими обов`язками. У графі вид події та причини настання нещасного випадку зазначено: до настання нещасного випадку призвело - падіння поліцейського, унаслідок психофізіологічних причин - особиста необережність потерпілого поліцейського, проте без опису впливу факторів, наявних/відсутніх записів фіксації події за участі чотирьох працівників та інших осіб.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерть.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, погоджується з тим, що нещасний випадок вважається таким, що стався з вини працівника поліції, якщо останній міг та зобов`язаний був передбачити можливість настання нещасного випадку, зокрема щодо власної обачності у темну пору під час дії режиму воєнного стану і при цьому не вжив необхідних заходів для його уникнення (відеофіксація, ліхтарик, інше). Наявність/відсутність раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища не є виключною ознакою для кваліфікації нещасного випадку як такого.

В контексті обставин, які мали місце 30.04.2022, суд першої інстанції вірно вказав, що позивач не мав можливості передбачити настання нещасного випадку через покриття унаслідок опадів та вжити заходів для уникнення падіння у темну пору дня, адже позивач повинен забезпечувати публічну безпеку у місті, де була ймовірність вимкнення вуличного освітлення (з метою здійснення світломаскування), позаяк відповідно до пункту 10 частини першої статті 23 Закону № 580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, вживає заходів для забезпечення публічної безпеки і порядку.

Поряд з цим, аргументовано вказано, що у матеріалах службового розслідування відсутній мотивований висновок про наявність підстав щодо діяння позивача згідно з пунктом 8 розділу ІІІ Порядку № 705 для кваліфікації події/випадку, що стався з позивачем до «нещасного випадку, що трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків» за аварійного стану покриття тротуару за наявного обов`язку дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей, у тому числі через особисту необережність, необачність.

Верховним Судом у постанові від 31.03.2020 у справі № 823/1281/18 сформовано висновок, відповідно до якого у випадку визнання судом протиправним службового розслідування чи акта, прийнятого за його наслідками, відновлення порушеного права особи можливе тільки шляхом проведення повторного розслідування з метою встановлення всіх обставин нещасного випадку з урахування висновків суду.

Колегія суддів при розгляді апеляційної скарги вказує на імперативні приписи ч. 5 ст. 242 КАС України, якими передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідачем в доводах апеляційної скарги жодним чином не обґрунтовано наявність підстав для відступу від вищевказаної правової позиції Верховного Суду, яка під час розгляду справи була правомірно врахована судом першої інстанції на виконання вимог ч. 5 ст. 242 КАС України.

Апеляційна скарга не містить суттєво інших обґрунтувань, ніж ті, які були зазначені у відзиві на позовну заяву, з урахуванням яких, суд першої інстанції вже надав оцінку встановленим обставинам справи. Належних обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права апеляційна скарга відповідача не містить.

В контексті викладеного, суд першої інстанції цілком обґрунтовано частково задовольнив позовні вимоги шляхом визнання протиправним та скасування акта розслідування нещасного випадку від 05.08.2022 за формою Н-1/НПВ, та зобов`язавши Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України провести повторне розслідування вищевказаної події з ОСОБА_1 відповідно до його звернення та повідомлень інших обізнаних осіб, підготувати мотивований висновок та оформити результати з дотриманням вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705 з дотриманням принципів належного врядування, права заявника бути почутим у контексті підстав в очікуванні отримання виплати з одного боку та добросовісності роботодавця у ставленні до наданих аргументів та оцінювання/перевірки комісією наданих довідок, висновків, експертних заключень.

Згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Перевіривши мотивування судового рішення та доводи апеляційної скарги, відповідно до вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду, врахувавши ст. 6 КАС України, відповідно до якої суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, судова колегія вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку за наслідками розгляду даного спору.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 січня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про визнання протиправним та скасування індивідуального акта - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 січня 2023 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач В. В. Кузьменко

Судді: О. М. Ганечко

Я. М. Василенко

Повний текст постанови складено 31.03.2023.