Справа № 160/940/23
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2023-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 березня 2023 року Справа № 160/940/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислова компанія «ДТЗ» до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UА403000/2022/000033/2 від 04.11.2022 р.
В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що до митного органу були надані документи, необхідні для митного оформлення товарів з визначенням його митної вартості за першим методом (за ціною контракту), що надійшли на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту. Однак, за результатами перевірки поданих під час здійснення митного оформлення документів та відомостей виявлені розбіжності, які стали підставою для прийняття відповідачем оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару №UА403000/2022/000033/2 від 04.11.2022 р, яким скориговано митну вартість, визначену за основним методом визначення митної вартості товарів щодо товарів, які імпортуються, за другорядним методом визначення митної вартості - 2-г - резервний метод згідно із положеннями ст.64 МКУ та ґрунтується на вартості товару, митна вартість яких вже визнана митними органами. Разом з тим, у процесі консультацій щодо митного оформлення спірної товарної партії на вимогу митниці товариством додатково були надані документи, передбачені ч.3 ст.53 МКУ, а тому твердження відповідача про ненадання ТОВ «Промислова компанія ДТЗ» транспортних перевізних документів є безпідставними. Позивач вказує, що відповідно до висновків Верховного Суду, митний орган може витребувати додаткові документи виключно у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Оскільки надані товариством митниці на підтвердження заявленої митної вартості товарної партії вищезазначені документи не містять розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, не мають ознак підробки, містять всі необхідні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, яка була фактично сплачена за ці товари, митницею наявність сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості необґрунтована, а вимога відповідача про надання додаткових документів є протиправною.
Ухвалою суду від 20.01.2023 року позовна заява була залишена без руху через невідповідність ч.4 ст.161 КАС України та запропоновано позивачу в десятиденний строк, з дня отримання копії ухвали, надати докази, що підтверджують обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги.
На виконання ухвали суду, 24.01.2023 року позивачем були усунуті недоліки позовної заяви та надано докази на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Ухвалою суду від 25.01.2023 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі. Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
На виконання ухвали суду 07.02.2023 року відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що під час здійснення митного контролю митної декларації №UA403020/2022/023301 від 01.11.2022 р. митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої виявлено, що декларантом заявлено неповні та недостовірні відомості про митну вартість товарів, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні. Позивачем на вимогу митниці, окрім раніше поданих до митного оформлення документів, додатково було надано: прайс-лист виробника та комерційну пропозицію виробника та повідомлено, що для підтвердження митної вартості надані всі документи передбачені діючим законодавством, які не мають ніяких розбіжностей і дозволяють здійснити контроль та перевірку числових значень в повній мірі. Також, поінформовано, що інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого за ЕМД товару у 10-денний термін надаватися не будуть. Так, джерелом інформації для визначення митної вартості при винесенні рішення про коригування митної вартості від №UA403000/2022/000033/2 від 04.11.2022 р. використано рівень митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, визначений відповідно до раніше визнаної митної вартості товарів. Таким чином, Тернопільська митниця вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товару прийняте з дотриманням вимог чинного законодавства, є законним та обґрунтованим, а тому не підлягає скасуванню судом.
Ухвалою суду від 08.02.2023 року відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
13.02.2023 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові її митної вартості, а відтак суперечності (розбіжності) між відомостями, які не впливають на ціну товару та інші складові митної вартості не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару та витребування додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 МКУ. Твердження відповідача про наявність розбіжностей у наданих документах на підтвердження розрахованої декларантом митної вартості не можуть бути визнані обґрунтованими, оскільки зазначені в рішенні підстави для коригування митної вартості, визначеної декларантом - жодним чином не впливають на розрахунок і на числові значення задекларованої митної вартості товарів в спірних випадках. За таких обставин, позивач просив суд позов задовольнити з викладених у ньому підстав.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві та у відповіді на відзив, позицію відповідача, викладену у відзиві на позовну заяву, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
01.09.2021 року між ТОВ «Промислова компанія ДТЗ» (покупець) та компанією YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD (Китай) (продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт №KL/3 на поставку товару в асортименті, кількості та за цінами, вказаними в специфікаціях (додатках), які є невід`ємною частиною даного контракту.
Поставка товару здійснюється на умовах відповідно до правил Інкотермс 2010 року. Конкретні умови поставки партії товару, реквізити вантажоодержувача, а також строки поставки зазначаються в специфікаціях (додатках) до цього контракту. Сторони мають право після підписання специфікації змінити умови поставки, зазначені у ній, шляхом підписання додаткової угоди (п.3.1 контракту).
Ціна на товар визначається покупцем і продавцем шляхом переговорів і вказується в специфікаціях (додатках) до цього контракту (п.4.1 контракту).
До вказаного зовнішньоекономічного контракту сторонами погоджено специфікацію №2022-5 від 11.04.2022 року, згідно із якою погоджено постачання товару загальною вартістю 165 400 дол.США: трактор Kentavr 200B y кількості 200 шт., загальною вартістю 152 000 дол.США., грунтофреза 120 (Kentavr 160B) у кількості 200 шт., загальною вартістю 13 400 дол.США. Згідно із вказаною специфікацією, умови поставки: FOB Циндао, Китай, на умовах відповідно до правил Інкотермс 2010 року; оплата товару: 100% передоплата.
Додатком до специфікації №2022-5-z визначено товар який продавець зобов`язується поставити, а покупець прийняти відповідно до даної специфікації. Згідно із вказаним додатком до специфікації, умови поставки: FOB Циндао, Китай, на умовах відповідно до правил Інкотермс 2010 року; оплата товару: протягом 90 днів з моменту поставки товару.
01.11.2022 року уповноваженою особою позивача було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ №UA403020/2022/023301, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення наступні товари:
Товар 1: «Трактор для сільськогосподарських робіт, колісний, новий, 200 шт., марка - KENTAVR, модель - 200B, тип двигуна - дизельний, робочий об`єм циліндрів 996 см3, потужність двигуна - 14,7кВт/20к.с, Календарний рік виготовлення - 2022. У частково розібраному стані, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування. Виробник: YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD.»;
Товар 2: «Машини сільськогосподарські для підготовки або оброблення ґрунту (в розібраному стані для зручності транспортування). Грунтофрези, застосовуються для інтенсивної обробки ґрунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів ґрунту, закладення добрив і вирівнювання поверхні поля: Грунтофреза 120 (Kentavr 160B) 200 шт. Виробник: YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD.»;
Товар 3: «Силові установки та двигуни гідравлічні: лінійної дії (циліндри). Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Гідравлічний циліндр КЕНТАВР 160Б 2 шт.»;
Товар 4: «Сидіння, що використовуються в сільськогосподарській техніці, тракторах: Сидіння КЕНТАВР 160Б 4 шт.»;
Товар 5: «Рульові колеса, рульові колонки та картери рульових механізмів; їх частини. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Рульова колонка КЕНТАВР 160Б 4 шт. Тягове поздовжнє рульове керування КЕНТАВР 200Б 50 шт.»;
Товар 6: «Арматура кріплення з недорогоцінних металів, що використовуються у кузовах транспортних засобів, тракторах цивільного сільськогосподарського призначення: Кронштейн кріплення акумулятора та перемикача маси КЕНТАВР 160Б 3 шт. Кронштейн кріплення заднього крила (лівий та правий) 25 шт.»;
Товар 7: «Вироби з чорних металів з різьбою, з шестигранними головками. Міцність на розтягування менше 500 МПа. Призначені для фіксації вузлів та механізмів тракторів сільськогосподарських: Болт М16*25 8 шт. Болт М12*25 8 шт. Болт М8*25 8 шт.»;
Товар 8: «Вироби з чорних металів, гайки внутрішнім діаметром не більш як 12 мм. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Гайка М8 8 шт.»;
Товар 9: «Кріпильні вироби з чорних металів без різьби. Пружинисті шайби та інші стопорні шайби. Частини для тракторів цивільного сільськогосподарського призначення: Шайба пружина d=16 8 шт. Шайба пружина d=12 8 шт.»;
Товар 10: «Кріпильні вироби з чорних металів без різьби, шайби для тракторів цивільного сільськогосподарського призначення. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Шайба 12*24 8 шт. Шайба 10*22 8 шт. Шайба 8*16 8 шт. Шайба 6*12 8 шт. Шайба М 6х18 (збільшена) 6 шт.»;
Товар 11: «Кріпильні вироби з чорних металів без різьби, для фіксації в механізмах. Частини для тракторів цивільного сільськогосподарського призначення: Шплит d=2-8 шт.».
Товар 12: «Кріпильні вироби з чорних металів з різьбою, без головок. Шпильки, призначені для кріплення різноманітних вузлів сільськогосподарської техніки: Вісь 6*20 8 шт.»;
Товар 13: «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705. Запасні частини до тракторів сільськогосподарських в асортименті: Трос ручного дроселя 40 шт.»;
Товар 14: «Колеса ходові моторних транспортних засобів товарних позицій 8701- 8705, їх частини та приладдя. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Пильовик передньої балки KENTAVR 200B 59 шт. Диск переднього колеса 6.00-12 2 шт.»;
Товар 15: «Ніпельні масельнички зі сталі, литі, для пластичного змащення мастилом за допомогою шприців, що використовуються при технічному обслуговуванні сільськогосподарської техніки: Прес-маслінка М10 КЕНТАВР 200Б 200 шт.»;
Товар 16: «Частини вихлопних систем для відведення відпрацьованих газів із двигуна, виготовлені з чорних металів. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Коліно глушника КЕНТАВР 200Б - 2шт.»;
Товар 17: «Прилади освітлювальні або візуальної сигналізації. Блоки для сигналізаційного оповіщення водія, для встановлення на моторних транспортних засобах. Запасні частини до сільськогосподарської техніки: Передні фари з накладками КЕНТАВР 200Б 10 шт. Покажчик температури води КЕНТАВР 200Б 5 шт. Передні вказівники повороту (лівий та правий) КЕНТАВР 200Б 10 шт.»;
Товар 18: «Пробки, кришки, ковпачки та інші пристосування для герметизації, закупорювання з пластмаси. Частини до сільськогосподарської техніки: Кришка паливного бака КЕНТАВР 200Б 40 шт.»;
Товар 19: «Обладнання для фільтрування палива чи мастил у двигунах внутрішнього згоряння. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Сітка паливного бака КЕНТАВР 200Б 40 шт.»;
Товар 20: «Прилади звукової сигналізації. Запасні частини до сільськогосподарської техніки: Звуковий сигнал КЕНТАВР 200Б 50 шт.»;
Товар 21: «Прилади для вимірювання тиску мастила, для моторних транспортних засобів (тракторів), без вмісту радіоактивних елементів, не містять радіопередавальних пристроїв, не військового призначення: Датчик тиску масла КЕНТАВР 200Б 50 шт.»;
Товар 22: «Вироби з вулканізованої гуми, крім твердої, прокладки, сальники, ущільнювачі, шайби, тощо. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Ущільнювач капота DW244 AHT 6 шт.»;
Товар 23: «Каучук, гума та вироби з них, камери гумові для пневматичних шин, до сільськогосподарської техніки: Камера 6.50-16 5 шт.»;
Товар 24: «Комплекти проводів для свічок запалювання та комплекти проводів інших типів, які використовуються в моторних транспортних засобах, тракторах цивільного призначення. Призначена для забезпечення живлення всіх електричних вузлів трактора і з`єднує їх в один ланцюг: Комплект проводки КЕНТАВР 200Б 61 шт.»;
Товар 25: «Кабелі ізольовані, зі з`єднувальними пристроями, розраховані на напругу понад 36В. Призначені для з`єднування елементів живлення та споживаючих компонентів в електропроводці сільськогосподарської техніки: Комплект дротів для акумулятора КЕНТАВР 200Б 61 шт.»;
Товар 26: «Запасні частини до тракторів сільськогосподарських, коробки передач механічні, призначені для зменшення або збільшення крутного моменту, що передається від двигуна на колеса: Коробка передач у зборі КЕНТАВР 160B 2 шт. Коробка передач у зборі КЕНТАВР 160B 2 шт. Коробка передач у зборі КЕНТАВР 160B 3 шт. Коробка передач у зборі КЕНТАВР 160B 1 шт.»;
Товар 27: «Частини та пристрої для кузовів моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705. Запасні частини до сільськогосподарської техніки»;
Товар 28: «Двигуни внутрішнього згоряння поршневі з компресійним запалюванням (дизелі), призначені для сільськогосподарських колісних тракторів, потужністю не більш як 50 кВт: Об`єм 708 куб.см, потужність 11,7кВт/16,0к.с., ручний/ електростартер.».
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товару виявлені розбіжності у наданих документах, зокрема:
- згідно із п.4 зовнішньоекономічного договору від 01.09.2021 р. №KL/3 «Ціна на товар визначається покупцем і продавцем шляхом переговорів і вказується в Специфікаціях (Додатках) до цього Контракту. В поданій до митного оформлення Специфікації від 11.04.2022 р. №2022-5-z виявлено значні розбіжності з відомостями зазначеними в Інвойсі від 26.05.2022 р. №KL2022-5A, які в свою чергу мають вплив на правильність визначення митної вартості;
- в специфікації від 11.04.2022 р. №2022-5 на суму 165 400 дол.США передбачено 100% передоплату за товар. В доданій заявці про купівлю іноземної валюти від 12.05.2022 р. №1224 з посиланням на дану специфікацію вказана сума 136 010 дол.США. Крім того, додано платіжне доручення від 13.05.2022 р. №1154 з посиланням на специфікацію від 06.12.2021 р. №2022-2 та специфікацію від 11.04.2022 р. №2022-2 на суму 286 410 дол.США. Специфікація від 06.12.2021 р. №2022-2 митному органу не надана. Фактурна вартість заявлена декларантом на підставі інвойсу від 26.05.2022 р. №KL2022-5A на рівні 172 394,61 дол.США;
Вказане стало підставою для витребування у позивача додаткових документів для підтвердження митної вартості товару електронним повідомленням: якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст.53 МКУ надати (за наявності) такі додаткові документи: копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією. Надати додаткові документи, які підтверджують числове значення складової митної вартості товару згідно із вимогами пункту 3 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 року №4495-VI, а саме: каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару.
У відповідь на повідомлення митного органу ТОВ "Промислова компанія "ДТЗ" листом №041103 від 04.11.2022 року надано пояснення щодо витребуваних документів, а також надано комерційну пропозицію виробника від 02.05.2022 року та прайс-лист виробника від 29.04.2022 року.
Судом також встановлено, що 04.11.2022 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UА403000/2022/000033/2, відповідно до якого, загальна митна вартість задекларованих товарів №1-2 скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-r - резервний метод, згідно із положеннями ст.64 МКУ, а також відмовлено у прийнятті вказаної митної декларації шляхом оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Сума митної вартості, заявлена позивачем збільшена митницею у спірному рішенні:
- для товару №1 з 185,13 дол.США до 318 280 дол.США;
- для товару №2 з 16 775,88 дол.США до 24 420 дол.США;
- для товару №4 з 27,38 дол.США до 47,92 дол.США;
- для товару №13 з 5,13 дол.США до 16,06 дол.США;
- для товару №14 з 60,56 дол.США до 149,07 дол.США;
- для товару №16 з 03,58 дол.США до 07,55 дол.США;
- для товару №19 з 01,83 дол.США до 02,69 дол.США;
- для товару №27 з 707,80 дол.США до 1 096,24 дол.США;
- для товару №28 з 2 180,58 дол.США до 3 587,20 дол.США.
Загальна різниця митних платежів (ПДВ) від митної вартості, визначеної ТОВ "Промислова компанія "ДТЗ" та скоригованої митницею, склала 1 047 452,86 грн.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відомості про митну вартість товарів використовуються для: 1) нарахування митних платежів; 2) застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; 3) ведення митної статистики; 4) розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки (стаття 50 МК України).
Згідно із частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Відповідно до положень частин першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Згідно із частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Відповідно до частини другої статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною третьою статті 53 МК України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
За змістом частини четвертої статті 53 МК України, у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:
1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;
2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;
3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).
Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (частина шоста статті 53 МК України).
Таким чином, право митного органу на витребування додаткових документів не є абсолютним, а виникає за наявності хоча б однієї з таких підстав: надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно із частиною першою статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Відповідно до положень частини другої, третьої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Приписами частини першої статті 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Згідно із пунктом 1 частини четвертої статті 54 цього Кодексу митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частиною шостою статті 54 МК України передбачено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Відповідно до частини першої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Згідно із частиною другої статті 55 Митного кодексу України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;
а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;
б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Відповідно до положень частин другої восьмої статті 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно із положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно із положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Частиною сьомою статті 54 МК України передбачено, що у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Системний аналіз вказаних положень МК України дає підстави дійти висновку, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, однак, дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів. У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Згідно із частиною шостою статті 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Отже, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 27.06.2019 р. у справі №803/667/17.
Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Тягар доведення неправильності заявленої митної вартості лежить на митному органі.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
В свою чергу, відсутність в рішенні про коригування митної вартості товарів інформації з належним обґрунтуванням того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.
Так, у спірному рішенні №UА403000/2022/000033/2 від 04.11.2022 р. відповідач вказує, що підставою для здійснення коригування митної вартості товарів в сторону збільшення ціни товару із застосуванням другорядного методу визначення митної вартості (2-ґ - резервного методу) стали висновки митного органу про те, що декларантом заявлено неповні та недостовірні відомості про митну вартість товару, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні і на вимоги митного органу також не подано документів, що підтверджують митну вартість товару.
Щодо тверджень відповідача про ненадання документів, які підтверджують митну вартість товару, суд зазначає наступне.
Відповідно до частин 3, 4 статті 53 МК України, право митного органу на висунення письмової вимоги про надання додаткових документів виникає лише у разі, коли у документах, поданих для митного оформлення згідно із ч.2 ст.53 МК України, наявні розбіжності, ознаки підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, наявні обґрунтовані підстави вважати, про наявність взаємозв`язку між продавцем і покупцем, який впливає на заявлену декларантом митну вартість.
Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналогічний правовий висновок з приводу застосування цих положень Митного кодексу України викладено у постанові Верховного Суду України від 31.03.2015 року у справі №21-127а15.
Однак, всупереч вищевказаним вимогам Закону, витребувавши додаткові документи, митний орган не зазначив, які саме обставини ці документи повинні підтвердити або у своїй сукупності можуть спростувати/чи впливають на митну вартість товару, що свідчить про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.
Отже, сам факт подання декларантом не всіх додаткових документів без належного обґрунтування митницею, що вони можуть усунути сумніви спірних відомостей, не є підставою для відмови в митному оформленні товару.
Крім того, у відповідь на повідомлення митного органу ТОВ "Промислова компанія "ДТЗ" листом №041103 від 04.11.2022 року надало пояснення щодо витребуваних документів та комерційну пропозицію виробника від 02.05.2022 року і прайс-лист виробника від 29.04.2022 року.
З урахуванням наведеного суд погоджується з доводами позивача про необґрунтованість твердження відповідача про ненадання ТОВ "Промислова компанія "ДТЗ" транспортних перевізних документів, оскільки усі наявні у останнього документи були надані митниці разом з декларацією, якою товар було задекларовано.
Щодо твердження митниці про те, що згідно із п.4 зовнішньоекономічного договору від 01.09.2021 р. №KL/3 «Ціна на товар визначається покупцем і продавцем шляхом переговорів і вказується в специфікаціях (додатках) до цього контракту. В поданій до митного оформлення специфікації від 11.04.2022 р. №2022-5-z виявлено значні розбіжності з відомостями зазначеними в інвойсі від 26.05.2022 р. №KL2022-5A, які в свою чергу мають вплив на правильність визначення митної вартості, суд зазначає наступне.
З рахунку на оплату (інвойсу) від 26.05.2022 р. №KL2022-5A вбачається, що його висталено компанією-продавцем на оплату за двома специфікаціями: №2022-5 та №2022-5-z від 11.04.2022 р., відповідно до яких і здійснювалась поставка товару, а не лише за специфікацією №2022-5-z, як зазначає митниця. Номенклатура, кількість, характеристики товару зазначені у обох специфікаціях повною мірою співпадають з тими ж показниками у інвойсі. Загальна сума вартості товару, зазначена у інвойсі складає 172 394,61 дол.США. Загальна сума вартості товару, зазначена у специфікації №2022-5 складає 165 400 дол.США, у специфікації №2022-5-z 6 994,61 дол.США. Загальна сума вартості за обома означеними специфікаціями складає 172 394,61 дол.США., що відповідає сумі вартості товару у інвойсі, тобто жодних розбіжностей інвойс та специфікації між собою не містять.
Твердження митниці про те, що в специфікації від 11.04.2022 р. №2022-5 на суму 165400 дол.США передбачено 100% передоплату за товар, а в доданій заявці про купівлю іноземної валюти від 12.05.2022 р. №1224 з посиланням на дану специфікацію вказана сума 136 010 дол.США. також є необґрунтованими з огляду на те, що вказане питання не є предметом дослідження відповідача.
Верховним Судом при прийнятті рішень по справам про коригування митної вартості неодноразово висловлювались наступні правові висновки щодо умов оплати за товар: «У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови плати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися органом доходів і зборів до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.
Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару у документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування органом доходів і зборів додаткових документів у декларанта (постанова від 11.04.2018 р. у справі №804/4680/16).
Крім того, позивач зазначав, що остаточна оплата за товар в сумі 29 390 дол.США була здійснена ним 18.08.2022 року, відповідно до платіжного доручення №1241. Разом з тим, відповідно до п.7.1. контракту, сторони звільняються від відповідальності за невиконання зобов`язань за цим контрактом, якщо вони стали наслідком обставин непереборної сили (форс-мажор), а саме: об`явлена війна і інші військові дії, громадські хвилювання, громадські безлади, землетруси, повені і інші стихійні лиха, прийняття органами державної влади і місцевого самоврядування нормативно-правових актів і інша подібна обставина, що перешкоджає належне виконання стороною своїх зобов`язань за даним контрактом. У таких випадках термін виконання зобов`язань за контрактом відсувається відповідно до часу дії цих обставин.
Зауваження відповідача щодо невідповідності рівня цін інформації ДП «Укрпромзовнішекспертиза» не може бути прийняті до уваги, оскільки, як вбачається з інформації митниці, наявна інформація стосується міжнародного морського перевезення за іншим маршрутом, а саме - від порту Китаю до порту Одеса. В даному випадку наявний інший маршрут перевезення.
Крім того, твердження відповідача щодо ненадання позивачем, якщо здійснювалося страхування, - страхових документів, а також документів, що містять відомості про вартість страхування є безпідставними зважаючи на те, що відповідно до умов поставки FOB, визначених міжнародними торговельними правилами Інкотермс 2010 не передбачено здійснення обов`язкового страхування поставленого товару.
У листі №041103 від 04.11.2022 р., позивач повідомив відповідача про те, що страхування поставлених товарів не здійснювалось.
Суд зазначає, що п.8 ч.2 ст.53 МКУ чітко визначено, що страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, подаються митному органу виключно у випадку, якщо страхування здійснювалось.
Відповідачем також зазначено, що згідно із інформацією вартість морського перевезення одного 40 футового контейнеру з порту Китая до порту Одеса, Україна в середньому може становити 12 000 дол.США. Тобто сума може бути і інша, що свідчить про те, що означена інформація ґрунтується на припущеннях та не може бути покладена в основу прийняття рішення суб`єктом владних повноважень.
Як вбачається, відповідачем у спірному рішенні визначені дві групи підстав, за яких надані декларантом документи не дозволяли визначити митну вартість товару у відповідності до МК України. Вони відповідають профілям ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками «105-2» (Контроль правильності визначення митної вартості товарів) та «106-2» (Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів).
Але стосовно обох означених підстав, відповідач не навів жодного обґрунтування, окрім посилання на зазначені вище начебто розбіжності в поданих декларантом позивача документах на підтвердження митної вартості задекларованих товарів.
Таким чином, ТОВ "ПК "ДТЗ" під час митного оформлення надало усі необхідні документи, які ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товарів за ціною договору, водночас відповідач не довів наявність у нього обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за основним методом, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого ним товару та протиправність оскаржуваного рішення.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 ст.9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За таких обставин, суд приходить до висновку що при винесені рішення про коригування митної вартості товару №UА403000/2022/000033/2 від 04.11.2022 р. відповідач діяв не в порядку та не у спосіб, передбачені чинним законодавством, з викладених вище підстав, що є підставою для задоволення позову.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, суд виходить з наступного.
Згідно із ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як видно з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову, тому судовий збір у розмірі 15 711,80 грн. підлягає поверненню позивачу.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250, 262 КАС України, суд, -
Позовну заяву - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UА403000/2022/000033/2 від 04.11.2022 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

Суддя К.С. Кучма