Справа № 320/2172/23
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2023-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

30 березня 2023 року м. Київ Справа № 320/2172/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., розглянувши в місті Києві у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження клопотання відповідача про продовження строку для подання до суду доказів та здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Антимонопольного комітету України , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Комунальний заклад "Криворізький психоневрологічний інтернат" Дніпропетровської обласної ради" про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) із позовом до Антимонопольного комітету України (далі - відповідач), у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої Адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель від 04.01.2023 № 84-р/пк-пз.

06.02.2023, ухвалою суду дана позовна заява була відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України залишена без руху у зв`язку із невідповідністю останньої ч. 3 ст. 161 КАС України та визначено позивачу порядок та строк усунення недоліків позовної заяви.

10.02.2023 позивачем недоліки позовної заяви повністю усунуто.

16.02.2023, ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі, ухвалено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

06.03.2023 до суду надійшов відзив від відповідача.

30.03.2023, ухвалою суду задоволено клопотання відповідача, залучено до участі в справі на стороні відповідача в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Комунальний заклад "Криворізький психоневрологічний інтернат" Дніпропетровської обласної ради" та витребувано від третьої особи додаткові докази.

Відповідачем 06.03.2023 подано до суду заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, просить здійснювати розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження.

Також, 16.03.2023 до суду надійшло клопотання відповідача щодо долучення до справи додаткових доказів та встановлення додаткового строку для подання до суду інших доказів.

Вирішуючи отримані клопотання від відповідача суд зазначає наступне.

Заява відповідача щодо здійснення розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження ґрунтується на суспільному інтересі вказаної справи, оскільки очікувана вартість закупівлі за усіма лотами становить 16 995 860,00 грн., зазначає також, що спір виник із публічно-правових відносин, у яких Антимонопольний комітет України є суб`єктом владних повноважень, предметом спору у справі є рішення Постійно діючої Адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель від 04.01.2023 № 84-р/пк-пз, що приймається відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі", який встановлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, що свідчить про значну складність справи.

Суд зазначає, що згідно з ч.ч. 1-3 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною шостою статті 12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 9 ст. 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Отже визначення форми адміністративного судочинства, за правилами якого буде розглядатися справа, є обов`язковою умовою процесуального законодавства.

За ч. 1 та ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності та за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно із ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 257 КАС України вбачається, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені статтею 262 КАС України.

Відповідно до частини п`ятої вказаної статті, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частини четвертої статті 260 КАС України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Суд вважає необхідним застосувати позицію Верховного Суду викладену в ухвалі від 05 квітня 2021 року по справа № 420/8512/20 та зазначити, що вжите законодавцем словосполучення "значний суспільний інтерес" необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчого процесу (референдуму), обороноздатності держави, її суверенітету, найвищих соціальних цінностей, визначених Конституцією України тощо та матеріали даної справи не містять жодних аргументів, які б свідчили про значний суспільний інтерес саме до цієї конкретної справи й вказували б на те, що предмет даного спору стосується питань, які мають виняткове значення для суспільства в контексті наведених вище критеріїв.

Стосовно "виняткового значення" справи для учасника справи, то в даному випадку оцінка судом такої "винятковості" може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має для нього виняткове значення. Винятковість значення справи для учасника справи можна оцінити тільки з урахуванням особистої оцінки справи таким учасником. Відтак, особа має обґрунтувати наявність відповідних обставин такої "винятковості" та відповідач жодних обґрунтувань у своєму клопотанні не наводить.

Відтак, доводи відповідача у поданій до суду заяві, є необґрунтованими оскільки таке визначення у справі значного суспільного інтересу та винятковості надається судом окремо по кожному випадку, з урахуванням обставин по справі, виходячи з предмету спору, сторін по справі та в даній справі предмет спору не містить обґрунтованих фактичних передумов для віднесення справи до категорії винятково значимих, проведена спірна процедура закупівлі та її дослідження судом не відносить вказану справу до такої, що має за собою значний суспільний інтерес, така може бути виняткова для однієї із сторін та значний суспільний інтерес має залежати від можливого настання негативних наслідків на розвиток громадянського суспільства, або коли спір стосується та зачіпає питання загальнодержавного значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчого процесу (референдуму), обороноздатності держави, її суверенітету, найвищих соціальних цінностей, визначених Конституцією України тощо до якого суд не вбачає підстав віднесення наявності впливу у справі враховуючи вказану відповідачем очікувані вартість закупівлі за усіма лотами, виходячи з предмету спору та того, що відповідач єсуб`єктом владних повноважень.

Розглянувши вказану заяву відповідача, матеріали адміністративної справи, оцінивши предмет позову та суб`єктний склад учасників, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), тому в задоволенні останньої, суд відмовляє.

В наступному, суд зазначає, що за ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

За ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 121 КАС України пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Згідно з ч. 6 ст. 121 КАС України про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Суд враховує, що в даній справі згідно ухвали 16.02.2023, відповідачу запропоновано надати до суду усі наявні докази в обґрунтування своєї правової позиції по справі.

У поданій до суду заяві, відповідач вказав, що ним було направлено запит до державного підприємства "ПРОЗОРРО" від 06.03.2023 №20-29/04-204-пз щодо інформації про допущення до аукціону та відхилення тендерних пропозицій учасників, у тому числі ФОП ОСОБА_1 станом на 23.12.2022, а також з приводу дій Замовника до 23.12.2023 щодо тендерних пропозицій учасників процедури спірної закупівлі №UA-2022-10-18-009465-а, питання щодо інтеграції звіту з ЄДР, розміщення повідомлення з вимогами. На вказаний запит, відповідач отримав інформацію, відповідний лист ДП "ПРОЗОРРО" просить долучити до справи та просить суд встановити додатковий строк для подання доказів до справи.

Виходячи з вищезазначеного, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про задоволення заяви відповідача, долучити до справи додаткові докази та процесуально суд вважає необхідним продовжити останньому вказаний процесуальний строк на 10 днів з дня отримання ухвали суду.

Процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал (ч. 2 ст. 242 КАС України).

Керуючись статтями 12, 79, 257, 118, 121, 242, 248, 243, 256, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви відповідача Антимонопольного комітету України про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Заяву відповідача Антимонопольного комітету України про долучення до справи додаткового доказу та продовження процесуального строку подання додатковий доказів по справі - задовольнити.

Продовжити Антимонопольний комітет України процесуальний строк для подання додаткових доказів по справі № 320/2172/23 на 10 днів з дня отримання даної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Войтович І.І.