Справа № 260/469/23
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2023-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

30 березня 2023 року м. Ужгород№ 260/469/23
Закарпатський окружний адміністративний суд в особі головуючого судді Дору Ю.Ю. розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТОР-ТОРГ» до Закарпатської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Резуненко О.А. в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю "АСТОР-ТОРГ" (далі позивач, ТОВ «АСТОР-ТОРГ») звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Закарпатської митниці у якому просить: визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UА305000/2022/000071/1 від 03.11.2022 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА305130/2022/000258 від 03.11.2022, та стягнути судові витрати з відповідача на користь позивача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при митному оформленні товару - дитячі іграшки та дитяча косметика, що надійшов на адресу нашого підприємства від словацької фірми MM Tech Trade s.r.o., за митною декларацією ІМ40ДЕ №305130/2022/039669 від 03.11.2022, який ввозився на митну територію України, було визначено його митну вартість за основним методом ціною договору (контракту). На підтвердження заявленої митної вартості оцінюваного товару було надано митному органу документи, які підтверджують митну вартість товару та містять об`єктивні відомості про складові митної вартості товару. Представник вказує, що митний орган зазначених документів не врахував, у зв`язку з чим дійшов необґрунтованих висновків про наявність підстав для коригування митної вартості із застосуванням резервного методу. Просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2023 року постановлено про відмову у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову. Вказує, що відповідач діяв правомірно та відсутні підстави для скасування рішення про коригування митної вартості товарів №иА305000/2022/000071/1 від 03.11.2022 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №иА305130/2022/000258 від 03.11.2022. Зазначає, що митному органу були подані неповні відомості щодо умов поставки, що вказує на обґрунтованість сумнівів митного органу у достовірності як заявлених складових митної вартості так і безпосередньо ціни, що фактично сплачена чи підлягає сплаті на таких договірних умовах. Просить у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2023 року постановлено про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 09 березня 2023 року постановлено про відмову у задоволенні клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "АСТОР-ТОРГ" про огляд доказів за їх місцезнаходженням.

Позивач до суду подав відповідь на відзив, у якій проти відзиву заперечив, просив суд позов задовольнити повністю.

Відповідно до положень ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що 25.10.2022 між компанією «MM Tech Trade s.r.o.», зареєстрованим у Словацькій Республіці, (далі - продавець) та ТОВ «Астор Торг» був укладений контракт №2022/10/25 (далі - контракт).

На дану поставку продавцем був виставлений інвойс №2022/10/11/03 від 11.10.2022р. загальна сума складала 42 820,92 євро. Товар продається на умовах DAP м. Ужгород, згідно Incoterms 2010, відповідно контракту п.3.2. Ціна включає вартість товару, упаковки та доставки його до митного кордону України.

02.11.2022 позивачем до Закарпатської митниці Держмитслужби було подано митну декларацію ІМ40ДЕ №305130/2022/039669, у графах 31 якої був зазначений товар, придбаний у продавця відповідно рахунку-фактури №2022/10/25/04 від 25.10.2022р.

Відповідно до граф 20, 22 та 42 митної декларації загальна вартість товару складає 42 820,92 євро, а його поставка відбувалася на умовах DAP м. Ужгород, тобто зобов`язання щодо поставки товару взяв на себе продавець, включивши доставку у вартість товару. Митне оформлення даного вантажу проводилося на митному посту «Ужгород-вантажний», а перетин кордону відбувалося на митному посту «Тиса» (Чоп).

На підтвердження заявленої митної вартості товару митному органу були подані, зокрема: - (0271) пакувальний лист продавця на товар №2022/10/25/04 від 25.10.2022р.; - (0380) інвойс №2022/10/25/04 від 25.10.2022р.; (0730) автотранспортна накладна 312172 від 27.10.2022; - (1701) акт Закарпатської митниці Держмитслужби про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №UA305130/2022/039669 від 03.11.2022; - (4100) контракт №2022/11/10; - (9610) копію митної декларацій країни відправлення №22SI8790 від 29.10.2020.

Розглянувши подані документи для підтвердження заявленої в митній декларації ІМ40ДЕ №305130/2022/039669 від 03.11.2022 митної вартості товару, відповідач направив позивачу електронне повідомлення, у якому зазначив, що за результатами здійсненого контролю правильності визначення митної вартості на підставі розгляду поданих разом із митною декларацією документів встановлено, що документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, та невідповідності, що не дає можливості впевнитись у достовірності заявленої митної вартості, зокрема здійснити перевірку числових значень складових митної вартості товарів. Посилаючись на положення частини третьої статті 53 МК України, митний орган витребував від декларанта наступні додаткові документи для підтвердження митної вартості імпортованого товару: перевізні документи та документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (коносамент, договори на перевезення, рахунки тощо); каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; копія митної декларації країни відправлення; інші додаткові документи за бажанням декларанта, що підтверджують митну вартість товару.

Відповідно до роздруківок митних декларацій 03.11.2022 позивачем до митного оформлення було задекларовано за митною декларацією № UA305130/2022/039669 (далі - МД) товари китайського походження: товар № 1: «Іграшки у наборах або комплектах, з комбінованих материалів, в асортименті:- KITCHEN PLAYING SET / Кухонний набір, артикули: XZ-1011A/B, у кількості 1152шт.- всього: 12 коробів. Торговельна марка: YGTOYS. Виробник: YG TOYS», вага нетто 252 кг; Товар № 2: «Іграшки та моделі дитячі з умонтованим двигуном, з комбінованих матеріалів, в асортименті, Торговельні марки: YGTOYS, 382TOYS. Виробник: YG TOYS», вага нетто - 2489,5кг; Товар № 3: «Іграшки дитячі з пластмаси, в асортименті, Торговельні марки: YGTOYS, YALITOYS. Виробник: YG TOYS», вага нетто - 1530 кг; Товар № 4: «Дошки для малювання, Торговельна марка: YGTOYS. Виробник: YG TOYS», вага нетто - 720 кг; - Товар № 5: «Косметичні препарати: дитячі косметичні засоби для макіяжу очей, - Торговельна марка: IGOODCO. Виробник: YG TOYS», вага нетто - 3173,4 кг.

03.11.2022 Закарпатська митниця скоригувала митну вартість спірного товару у рішенні про коригування митної вартості товарів №UA305000/2022/000071/1 , відповідно до якого товар №1 піднято до рівня 1 408,68 євро (заявлено декларантом 1 382,40 євро - 5,49 Євро за 1 кг), товар №2 піднято до рівня 13 916,31 євро (заявлено декларантом 13 696,32 євро - 5,5 Євро за 1 кг), товар №3 піднято до рівня 8 552,70 євро (заявлено декларантом 8 458,20 євро - 5,53 Євро за 1 кг; товар №5 піднято до рівня 38 493,34 євро (заявлено декларантом 17 460,00 євро - 5,50 Євро за 1 кг).

Не погоджуючись з такими діями відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Згідно ст.49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ст.52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Згідно ч.ч.І, 3, 4 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу. Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає' сплаті за ці товари.

Згідно ч.5 ст.54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має, зокрема, право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

Відповідно до наданих до митного оформлення документів судом встановлено, що товари переміщувалися в межах посередницького контракту №2022/10/25 від 25.10.2022 (далі - Контракт ) з фірмою MM TECH TRADE S.R.O. (Словаччина). Згідно гр.15 МД, країною відправлення є Китай, а згідно гр.2 МД - фірма відправник - Yuanguang International Co. Limited (Китай).

Відповідно до розділу 3 Контракту, поставка товару здійснюється мультимодальним (комбінованим) перевезенням на умовах DAP Ужгород згідно з міжнародними правилами Інкотермс 2010.

Згідно поданого до митного оформлення інвойсу № 2022/10/25/04 умови поставки - DAP Чоп. Умови поставки DAP Чоп зазначені і в гр.20 митної декларації.

Отже, всупереч доводам позивача, який вказує Виключно на умови постави DAP Ужгород, у поданих до митного оформлення документах містились розбіжності в умовах поставки.

Наявність розбіжностей щодо пунктів призначення свідчить, що умови поставки застосовані не коректно, що в свою чергу призводить до сумнівів у достовірності складових митної вартості (зокрема включення до фактурної/митної вартості витрат на перевезення).

Так як товар переміщувався від Відправника у морському контейнері (BSIU984141-7), посилання на номер якого зазначено в автотранспортній накладній CMR №312172 від 27.10.2022 та Експортній декларації транзитного типу ТІ №MRN22SI0090, то має місце морський фрахт контейнера до порту Копер (Словенія) з перевантаженням на вантажний автомобіль, про що вкузує CMR та експортної декларації.

Разом тим, з перевізних документів декларантом надано тільки автотранспортну накладну. Документи про морське перевезення (коносамент) до митного оформлений не надані.

У графі 16 CMR «Перевізник» наявний відтиск штампу українського перевізника, що зважаючи на те, що продавець є іноземною фірмою, а умови поставки «DAP (поставка в місці)» передбачають обов`язок саме продавця за власний рахунок укласти договір перевезення товару до названого місця призначення, вказує на те, що для підтвердження достовірності декларування транспортних витрат саме продавцем (а не покупцем) необхідне надання також і договору (рахунку) на перевезення' укладеного між продавцем та перевізником.

Отже, митному органу були подані неповні відомості щодо умов поставки, що вказує на обґрунтованість сумнівів митного органу у достовірності як заявлених складових митної вартості так і безпосередньо ціни, що фактично сплачена чи підлягає сплаті на таких договірних умовах.

Відповідно до пункту 5.2 Контракту, «оплата за товар проводиться шляхом попередньої оплати або після отримання товару, банківським переказом грошових коштів на рахунок Продавім протягом 30 днів з моменту перетинання товаром митного кордону України (якщо інше не передбачено додатком)».

Судом встановлено, що наданий до митного оформлення рахунок-фактура №2022/10/25/04 від 25.10.2022 передбачає банківський переказ, однак не вказано дату коли Дей переказ повинен бути здійснений. Додаток до контракту до митного оформлення не надано.

Дане може свідчити про наявність попередньої оплати за товар, та, відповідно, наявність платіжного доручення, яке до митного оформлення не надано, що може бути порушенням вимог пункту 4 частини 2 статті 53 МКУ (документами, які підтверджують митну вартість товарів, є, якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару).

Позивач посилаючись на пункт 5.2 Контракту упускає можливість попередньої оплати, передбаченим цим пунктом Контракту.

Надана до митного оформлення словенська експортна декларація (транзитного типу ТІ) не містить інформації про умови поставки, натомість містить посилання на іншу словенську митну декларацію № 22SI7448, яка до, -митного оформлення не надавалась. Разом з тим, в гр.44 МД дата транзитної експортної. МД №MRN22SI8790 вказана як 29.10.2022, хоча в самому документі зазначено ьдату 27.10.2022.

Окрім того, подані до митного оформлення документи містили розбіжності щодо опису товару.

Так, на товар №3, щодо позиції з найменуванням «ЧАРІВНА ВЕСЕЛКА» в МД, поданій декларантом до митного оформлення, заявлена торговельна марка QXTOYS, що суперечить відомостям з інвойсу та пакувального листа (торговельна марка YALITOYS).

За результатами часткового митного огляду встановлено, що артикул № 9188С товару № 2 (іграшки та моделі дитячі з умонтованим двигуном PULL BACK CAR, набір машинок 6шт в комплекті) має торгову марку «YI DA TOYS», що суперечить відомостям МД, інвойсу та пакувального листа (де вказана торговельна марка - YGTOYS).

Судом встановлено, що відповідачем в процесі митного огляду було оглянуто артикул № MCS7610-F товару № З «ЧАРІВНА ВЕСЕЛКА», та встановлено його торгівельну марку - «QXTOYS», іцо суперечить відомостям інвойсу та пакувального листа (де вказана торговельна марка - YALITOYS), про що свідчить Акта огляду від 03.11.2022 р.

Відповідно до приписів ч.І. та ч.З ст.53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що лідтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення; у разі якщо документи, подані декларантом, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки, .про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору ! (контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У зв`язку з тим, що надані до митного оформлення документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті, за товар, а також відомостей щодо складових митної вартості, відповідно до частини 3 ст. 53 МКУ митним органом було правомірно здійснено запит додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме: перевізні документи та документи, що містять відомості про вартісніь перевезення оцінюваних товарів (коносамент, договори на перевезення, рахунки тощо); каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; інші додаткові документи за бажанням декларанта, що підтверджують митну вартість товару.

Також, відповідно до частини 5 статті 55 МЕСУ декларанту було запропоновано - провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі.

Судом встановлено, що жодних пояснень чи запитуваних додаткових документів декларантом надано не було, право на проведення консультації з митним органом відповідно до частини 5 ст.55 МКУ декларант не використав, обґрунтовані сумніви митного органу у достовірності (дійсності) заявленої митної вартості спростовано не було.

Так, митним органом відповідно до частини шостої ст.54 МКУ було відмовлено у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару № UA305000/2022/000071/1 від 03.11.2022 за наступних підстав: подані декларантом до митного оформлення основні документи, відповідно до умов, зазначених у статті 53 МКУ, містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за товар, а також відомостей щодо складових митної вартості; невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у ст.58 МКУ в частині достовірності відомостей, щб підтверджують числові значення складових митної вартості; неподання декларантом додаткових документів на запит митного органу у відповідності з положеннями статті 53 МКУ.

При цьому метод 1 (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) не застосовувався відповідно до положень частини - другої ст.58 МКУ, оскільки в наданих до митного оформлення документах наявні розбіжності та відсутні всі відомості щодо складових митної вартості.

Метод 2а (за ціною договору щодо ідентичних товарів) та метод 26 (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) не застосовувались у зв`язку з відсутністю документально підтвердженої інформації щодо вартості ідентичних та подібних товарів з дотриманням вимог статей 59, 60 та 61 МКУ.

Метод 2в (на основі віднімання вартості) та 2г (на основі додавання вартбсті (обчислена вартість)) не застосовувались у зв`язку з відсутністю документально підтвердженої інформації, необхідної для застосування цих методів.

Відповідно до частини 2 ст.55 МКУ, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів у тому числі має містити обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з нормами наказу Мінфіну від 24.05.2012 № 598 «Про, затвердження Форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішешгя про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору», посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби (далі - ЄАІС) у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо, зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови тощо.

У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу), зазначається докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Тобто, у випадку посилання на використання цінової бази ЄАІС у Рішенні при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 - за методамй визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних (стаття 59 МКУ) або аналогічних (стаття 60 МКУ) товарів, необхідно навести пояснення (якщо є така необхідність, оскільки можуть бути повністю ідентичні товари та ідентичні комерційні умови) щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови тощо. Наведення таких пояснень (за необхідності) обумовлено саме вимогами статей 59 та 60 МКУ і вимагається виключно при коригуванні митної вартості за методами відповідно до положень статей 59 та 60.

Водночас, стаття 64 МКУ не містить імперативних вимог про обов`язкове коригування на обсяг партії товарів, умови поставки, комерційні умови тощо. У зв`язку з чим, при застосуванні резервного методу зазначається тільки докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості.

Відповідно до ст.64 МКУ, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митним органом застосовано, резервний метод визначення митної вартості товару у зв`язку з наявністю відповідної інформації.

При визначенні числового значення митної вартості товару за основу взята раніше визнана митними органами митна вартість аналогічних товарів за наступними МД, в еквіваленті валюти контракту оцінюваних товарів: Товар № і _ 5,59 Євро/кг (МД UA305110/2022/016635 від 26.09.2022 товар №4, умови поставки DAP); Товар № 2 - 5,59 Євро/кг (МД UA305110/2022/016635 від 26.09.2022, товар №5, умови поставки DAP); Товар №> 3 - 5,59 Євро/кг (МД UA305110/2022/016635 від 26.09.2022, товар №5,умови поставки DAP); Товар № 5 - 12,13 Євро/кг (МД UA100100/2022/040075 від 20.10.2022, товар №1, умови поставки CFR).

Відповідно до ч.1 ст.55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно ч.ч.І, 2, 3 ст.57 МК України , визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); д) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише в разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

При цьому, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Відповідно до ч.2 ч.З ст.58 МК України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірно; у разі, якщо митна вартість не може бути визначену за основним методом, застосовуються другорядні методи

Таким чином, на підставі наведених норм Митного кодексу України, у зв`язку із наявністю розбіжностей в поданих декларантом документах та непідтвердженням використаних декларантом відомостей, неподанням запрошуваних документів необхідних для підтвердження заявленої митної вартості, заявлена декларантом митна вартість не була визнана.

Відповідно до статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори,, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Це безпосередньо стосується таких норм міжнародного права, як стаття VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ) "Оцінка товару для митних цілей" та Угода про застосування статті VII ГАТТ.

Відповідно до пункту 2(а) статті VII ГАТТ оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару, який обкладається митом, або аналогічного товару.

Відповідно до пункту 2(b) статті під "дійсною вартістю" повинна розумітись ціна, за якою такий або аналогічний товар, продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах вільної конкуренції.

Якщо дійсна вартість може бути визначена відповідно до пункту (b), оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті, який може бути встановлений.

Відповідно до додатка 1 до статті VII формування пунктів (а) і (b) дозволяє стороні, що домовляється, одноманітно визначати вартість для митних цілей або на підставі цін окремого експортера на імпортний товар, або на підставі загального рівня цін на аналогічний товар.

Правовірність вищевказаних дій митниці підтверджується правовою позицією Верховного Суду, наведеної, зокрема в постановах від 14.07.2020 по справі №809/1557/17, від 10.06.2020 по справі №1.380.2019.004752, від 28.09.2020 по справі №520/2133/19, від 10.04.2020 по справі №822/2806/15, від 18.05.2022 по справі №620/1735/20, від 13.05.2022 по справі №140/1979/21 наявність розбіжностей б документах, що підтверджують митну вартість є підставою для коригування додаткових документів та у разі їх ненадарня - коригування митним органом митної вартості.

Відповідно до ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За правилами встановленими ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи сукупність викладених обставин, системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши наявні докази у їх сукупності при безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, за результатами з`ясування обставини у справі та їх правової оцінки, суд дійшов висновку що відповідач діяв в межах чинного законодаства та провомірно виніс рішення про коригування митної вартості товарів №иА305000/2022/000071/1 від 03.11.2022 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА305130/2022/000258 від 03.11.2022 р., а тому підстав для їх визнання протиправними та скасування суд не вбачає.

За результатом всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності суд приходить до висновку,що заявлені позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТОР-ТОРГ» є необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 139 КАС України, у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст. ст. 5, 19, 77, 78, 139, 243, 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "АСТОР-ТОРГ" (вул. Басейна, буд.1-3/2-А,м.Київ 4,01004, ) до Закарпатської митниці (вул. Собранецька, буд. 20,м. Ужгород,Закарпатська область,88000, ) про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяЮ.Ю.Дору