Справа № 160/25096/21
Суддя: Гімон М.М.
Дата ухвалення: 2023-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

29 березня 2023 року

Київ

справа №160/25096/21

адміністративне провадження №К/990/9813/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гімона М.М.,

суддів: Дашутіна І.В., Яковенка М.М.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23.02.2023 у справі № 160/25096/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

20.03.2023 до суду надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (далі - скаржник, ГУ ДПС), направлена поштою 15.03.2023.

При вирішенні питання щодо можливості відкриття касаційного провадження за зазначеною касаційною скаргою суд виходить з такого.

1. Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додаються документ про сплату судового збору, а також копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Скаржник, в порушення вимог цієї норми, до касаційної скарги не додав документа про сплату судового збору.

Згідно з підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI) за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (з 01.01.2023 - не більше 53680 грн).

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI (у редакції чинній на день подання позову до суду) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11350 грн).

Згідно з частиною четвертою статті 6 Закону № 3674-VI (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги), якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Як вбачається зі змісту касаційної скарги, ГУ ДПС не погоджується з постановою апеляційного суду в частині задоволених позовних вимог майнового характеру на загальну суму 352292,60 грн. При поданні позовної заяви в цій частині позовних вимог сплаті підлягав судовий збір в сумі 3522,93 грн (352292,60 грн х 1 %).

Відповідно, за подання касаційної скарги у цій справі сплаті підлягає судовий збір в сумі 7045,86 грн (3522,93 грн х 200 %).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:

Отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007

Код класифікації доходів бюджету - 22030102

Найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055)

Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

2. Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

У касаційній скарзі міститься посилання на пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України. ГУ ДПС зазначає, що суд апеляційної інстанції не врахував висновки щодо застосування норми права, викладені у постанові Верховного Суду від 27.01.2020 у справі №804/886/18, відповідно до яких податкове повідомлення-рішення має містити загальний розмір податкового зобов`язання і у разі його оскарження в судовому порядку останнє вважається неузгодженим. Фактично сплачені платником податків платежі не можуть враховуватись судами при наданні правової оцінки податковому повідомленню-рішенню, що є предметом позову, чого суди попередніх інстанцій у цій справі помилково не врахували і вирішили питання про правомірність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, зменшивши його суму на самостійно сплачені позивачем платежі.

Також ГУ ДПС зазначає, що не пропустило строків давності для визначення грошових зобов`язань, оскільки уточнюючий розрахунок до декларації за 2017 рік позивач подав 03.11.2021, а відповідно до пункту 52-2 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України зупинено перебіг строків давності, передбачених статтею 102 ПК України.

Однак, в цій частині доводи приведені не у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт частини четвертої статті 328 КАС України. Більш того, податкове повідомлення-рішення прийнято 01.09.2021, відповідно посилання скаржника на дати уточненого розрахунку (03.11.2021) унеможливлює встановити взаємозв`язок доводів ГУ ДПС щодо дотримання ним строку давності, як унеможливлює встановити момент, з якого ГУ ДПС обчислює строк давності для визначення податкових зобов`язань за 2017 рік.

Приведене скаржником обґрунтування із посиланням на постанову Верховного Суду від 27.01.2020 у справі №804/886/18 не дає можливості встановити, з врахуванням судом яких саме сум не погоджується ГУ ДПС - які були сплачені позивачем до моменту винесення податкового повідомлення-рішення від 01.09.2021, чи тих, що після. При цьому, зі змісту постанови апеляційного суду неможливо встановити відповідні дати, у які позивач здійснював сплату податкових зобов`язань, що були враховані для зменшення суми в податковому повідомлені-рішенні.

Не обумовлені взаємозв`язком із посиланням на відповідний пункт частини четвертої статті 328 КАС України доводи ГУ ДПС про те, що суд не мав повноважень виокремлювати частину нарахованих сум і скасовувати податкове повідомлення-рішення в частині цих сум.

За висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 05.12.2006 у справі № 21-527во06, наслідком встановлення судом невідповідності частини рішення суб`єкта владних повноважень вимогам чинного законодавства є визнання такого акта частково протиправним, при умові, що цю частину може бути ідентифіковано (виокремлено, названо) та що без неї оспорюваний акт в іншій частині (частинах) не втрачає свою цілісність, значення. Зокрема, частково протиправним можна визнати якусь частину, пункт, речення рішення або рішення в частині нарахування певної суми окремого виду податку чи збору, накладення штрафних (фінансових) санкцій в якійсь сумі.

Зазначена позиція Верховного Суду України підтримана у низці постанов Верховного Суду, відповідно, є сформованою і усталеною.

Також Верховний Суд, зокрема у постанові від 27.10.2022 у справі № 817/1879/17, зазначав, що прийняття чи неприйняття податкового повідомлення-рішення за результатами перевірки входить до дискреційних повноваженнях суб`єкта владних повноважень, а тому суд не може втрутитися у внутрішню компетенцію такого органу, суд може лише надати оцінку правомірності такого податкового повідомлення-рішення у разі його прийняття. Однак, при вирішенні адміністративного спору суд не позбавлений можливості скасувати податкове повідомлення-рішення суб`єкта владних повноважень у частині та, за встановлення в судовому процесі об`єкта оподаткування та його вартісного вираження, не позбавлений можливості виокремити із загального обсягу грошових зобов`язань суму, яка збільшена правомірно.

У постанові Верховного Суду від 25.10.2022 у справі № 826/3464/18 також викладено позицію, що у випадку скасування спірного акта індивідуальної дії в частині нарахованого податкового зобов`язання суд не перебирає на себе функції контролюючого органу та не здійснює нарахування суми податкового зобов`язання. Повноваження судового контролю не обмежує суд в можливості виокремити протиправно визначені контролюючим органом грошові зобов`язання і скасувати спірні індивідуальні акти в частині.

У касаційній скарзі ГУ ДПС також посилається на постанови Верховного Суду від 20.10.2021 у справі № 200/5278/20-а та від 06.02.2018 у справі № 826/15139/16, не обґрунтовуючи при цьому, якому саме висновку Верховного Суду та щодо застосування якої саме норми права не відповідає оскаржувана у цій справі постанова апеляційного суду. Не обґрунтовує ГУ ДПС і в чому він вбачає подібність правовідносин.

Водночас судом встановлено, що у справі № 200/5278/20-а спірним питанням було застосування пункту 73 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, а у справі № 826/15139/16 суд зазначив про протиправність податкового повідомлення-рішення у повному обсязі через неправильно здійснений контролюючим органом розрахунок податкових зобов`язань в частині застосування неправильної ставки земельного податку.

Зазначене свідчить про відсутність подібності правовідносин у справі, у якій подано касаційну скаргу, з правовідносинами у справах № 200/5278/20-а, № 826/15139/16.

Колегія суддів звертає увагу, що касаційна скарга має містити обґрунтування неправильного застосування судами норм матеріального права та/або порушення норм процесуального права послідовне у взаємозв`язку із усіма висновками судів попередніх інстанцій, які стали підставою для задоволення позову та обов`язковим посиланням на відповідний пункт частини четвертої статті 328 КАС України (з наведенням обов`язкових умов у їх взаємозв`язку, передбачених для відповідної підстави).

3. Зі змісту судових рішень у цій справі вбачається, що суд першої інстанції розглядав справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику осіб.

За правилами пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України можливість відкриття касаційного провадження у справах незначної складності та у справах розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження, залежить виключно від обставин конкретної справи та значення кожної з них для формування єдиної правозастосовчої практики або виняткового значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу.

Однак, у касаційній скарзі відсутні обґрунтовані посилання на існування обставин передбачених підпунктами "а"-"г" пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

Відповідно до частин другої і шостої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

З огляду на викладене, касаційна скарга залишається без руху з наданням скаржнику строку для усунення виявлених недоліків.

На підставі вищенаведеного та керуючись положеннями статей 329-330, 332 КАС України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23.02.2023 у справі № 160/25096/21 - залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк з дня отримання копії зазначеної ухвали суду для усунення недоліків касаційної скарги, а саме:

- надати платіжний документ про оплату судового збору за подання касаційної скарги у розмірі, встановленому Законом № 3674-VI;

- надати уточнену касаційну скаргу, у якій навести обґрунтування наявності у цій справі винятків, передбачених пунктами "а" - "г" пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, а зміст якої щодо підстав для касаційного оскарження судових рішень має відповідати вимогам частини четвертої статті 328 і пункту 4 частини другої статті 330 КАС України.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

СуддіМ.М. Гімон І.В. Дашутін М.М. Яковенко