Справа № 120/3138/23
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2023-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

31 березня 2023 р. Справа № 120/3138/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши в м. Вінниці матеріали позовної заяви державного підприємства "Бджільнянський спиртовий завод" (, місцезнаходження: вул. Заводська, 53, с. Бджільна, Гайсинський район, Вінницька область, 23840) до Головного управління ДПС у Вінницькій області (код ЄДРПОУ ВП 44069150, місцезнаходження: вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21100) та Державної податкової служби України (, місцезнаходження: Львівська площа, 8, м. Київ, 04053) про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

27.03.2023 поштою до суду надійшла позовна заява державного підприємства "Бджільнянський спиртовий завод" (далі ДП "Бджільнянський спиртовий завод") до Головного управління ДПС у Вінницькій області (далі відповідач 1 ) та Державної податкової служби України (далі відповідач 2 ), в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати розпорядження відповідача 2 від 01.08.2022 № 165-р/п про анулювання ліцензії на виробництво спирту етилового неденатурованого № 00008, виданої ДП "Бджільнянський спиртовий завод" терміном дії з 02.07.2021 до 02.07.2026;

- визнати протиправним та скасувати розпорядження відповідача 2 від 06.10.2022 № 242-р/к про виключення з Єдиного державного реєстру місць зберігання, які належали ДП "Бджільнянський спиртовий завод";

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача 1 від 07.12.2022 № 10263/02-32-09-05/05459140 про застосування до ДП "Бджільнянський спиртовий завод" фінансових санкцій у вигляді штрафу в розмірі 9020033,11 грн за зберігання спирту у місцях зберігання, не внесених до Єдиного реєстру;

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача 1 від 07.12.2022 № 10265/02-32-09-05/05459140 про застосування до ДП "Бджільнянський спиртовий завод" фінансових санкцій у вигляді штрафу в розмірі 4451829,82 грн за зберігання спирту у місцях зберігання, не внесених до Єдиного реєстру;

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідач 1 від 07.12.2022 № 10252/02-32-09-05/05459140 про застосування до ДП "Бджільнянський спиртовий завод" фінансових санкцій у вигляді штрафу в розмірі 1842983,81 грн за зберігання спирту у місцях зберігання, не внесених до Єдиного реєстру;

Ознайомившись з вказаною заявою та доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що позовну заяву ДП "Бджільнянський спиртовий завод" належить залишити без руху з огляду на таке.

Частиною першою статті 171 КАС України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас положення статей 160, 161 КАС України поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Щодо строку звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

За змістом частини четвертої статті 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, зазначена норма встановлює строки звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, Податковий кодекс України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Відтак, у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 27.01.2022 у справі № 160/11673/20 з метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03.04.2018 у справі № 826/5325/17, від 23.05.2018 у справі № 803/728/17, від 18.06.2018 у справі № 805/1146/17-а та сформулювала такий правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), визначається частиною другою статті 122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

З урахуванням наведених висновків Верховного Суду, суд вважає, що строк звернення до суду з цим позовом визначається статтею 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як видно з матеріалів позовної заяви, окрім іншого позивач просить визнати протиправним та скасувати розпорядження ДПС України від 01.08.2022 № 165-р/п про анулювання ліцензії на виробництво спирту етилового неденатурованого № 00008.

Відтак до позовних вимог в цій частині застосовується строк звернення до адміністративного суду, передбачений ч. 2 ст. 122 КАС України, тобто шість місяців.

Таким чином, очевидним є недотримання позивачем у даному випадку встановленого законом шестимісячного строку звернення до суду.

Суд зауважує, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 02.03.2020 у справі № 420/4352/19, від 13.04.2020 у справі № 520/11334/18, від 17.09.2020 у справі № 186/1881/19, від 06.11.2020 у справі № 826/14116/18.

В силу положень ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Водночас вказаних вимог позивач не виконав та разом з позовною заявою не подав клопотання (заяву) про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності його пропуску.

Згідно з пп. 3, 5 ч. 1 ст. 171 КАС України після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, вищезазначені недоліки позовної заяви перешкоджають можливості відкриття провадження у справі та дають підстави для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу 10-денного строку для подання до суду клопотання (заяви) про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності його пропуску.

Якщо ж позивач вважає, що він не пропустив строку звернення до суду з цим позовом, протягом зазначеного 10-денного строку позивач повинен навести обґрунтовані письмові пояснення в цій частині, з наданням суду доказів на їх підтримку.

Щодо сплати судового збору.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі Закон № 3674-VI).

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

В силу вимог ч. 1 ст. 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (абз. 1 ч. 3 ст. 6 Закону № 3674-VI).

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання юридичною особою адміністративного позову становить:

- позову майнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- позову немайнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік", з 01.01.2023 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено на рівні 2684,00 грн.

Позивач заявив одну позовну вимогу немайнового характеру про скасування розпорядження від 01.08.2022 № 165-р/п про анулювання ліцензії та пов`язану із нею вимогу про скасування розпорядження від 06.10.2022 № 242-р/к про виключення з Єдиного державного реєстру місць зберігання, які належали ДП "Бджільнянський спиртовий завод"

Таким чином, ставка судового збору за подання адміністративного позову із вказаними вище вимогами немайнового характеру становить 2684,00 грн.

Крім того, позивачем заявлено три вимоги майнового характеру, а саме про скасування рішень про застосування фінансових санкцій від 07.12.2022 за № 10263/02-32-09-05/05459140 в розмірі 9020033,11 грн (вимога № 1), № 10265/02-32-09-05/05459140 в розмірі 4451829,82 грн (вимога № 2) та № 10252/02-32-09-05/05459140 в розмірі 1842983,81 грн (вимога № 3).

Тобто розмір судового збору, що підлягає сплаті при зверненні до адміністративного суду із зазначеними вимогами становить 26840,00 грн (9020033,11+4451829,82+1842983,81) =15314846,7х1,5%, але не більше 26840,00).

До позовної заяви додано платіжну інструкцію № 0.0..1 про сплату судового збору у розмірі 26840,00 грн.

Отже, позивач сплатив судовий збір за подання адміністративного позову в частині майнових вимог, але при цьому не сплатив судовий збір в розмірі 2684,00 грн за позовні вимоги немайнового характеру.

Підстави для звільнення позивача від сплати судового збору відсутні, докази на підтвердження наявності пільг щодо сплати судового збору, передбачених статтею 5 Закону України "Про судовий збір", до позовної заяви не додано.

Відтак позивачу необхідно надати суду докази доплати судового збору в розмірі 2684,00 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні 00 копійок) за наступними реквізитами:

одержувач: ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101,

,

банк: Казначейство України (ЕАП),

рахунок: UA4002856,

призначення платежу: *;101;(код ЄДРПОУ для юридичних осіб, РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України для фізичних осіб); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд.

Висновки суду.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи невідповідність поданого позову вимогам закону, позовну заяву ДП "Бджільнянський спиртовий завод" належить залишити без руху з наданням позивачу 10-денного строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

1) клопотання (заяви) про поновлення строку звернення до суду з цим позовом та доказів поважності причин його пропуску в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування розпорядження ДПС України від 01.08.2022 № 165-р/п про анулювання ліцензії на виробництво спирту етилового неденатурованого № 00008 (або наведення обґрунтованих письмових пояснень щодо дотримання строку звернення до суду з відповідними позовними вимогами);

2) доказів доплати судового збору в розмірі 2684,00 грн.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 245, 256, 293, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву державного підприємства "Бджільнянський спиртовий завод" до Головного управління ДПС у Вінницькій області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали, протягом 10 (десяти) днів з дня вручення (отримання) копії ухвали.

3. Копію ухвали надіслати позивачу для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Сало Павло Ігорович