Справа № 380/16802/22
Суддя: Братичак Уляна Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2023 року

справа №380/16802/22

Зал судових засідань №7,

Львівський окружний адміністративний суд,

у складі:

головуючої-судді Братичак У.В.,

секретар судового засідання Богданова А.В.,

за участю сторін:

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача Гороха В.В.,

розглянувши, у відкритому судовому засіданні, у м.Львові, в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області про визнання протиправним та скасування рішення, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) звернувся з позовною заявою до Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області (місцезнаходження: вул. І.Франка, 2 «а», Золочівський район, Львівська область, 80560; ), в якому просить:

- визнати громадські слухання щодо проекту детального плану території для уточнення площі (на землях промисловості), необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по АДРЕСА_2 , організовані 22 червня 2022 року Красненською селищною радою Золочівського району Львівської області, такими, що не відбулися;

- визнати протиправним та скасувати рішення Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області від 30.06.2022 № 814 «Про затвердження детального плану території земельної ділянки для уточнення площі (на землях промисловості), необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області».

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що спірним рішенням Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області від 30.06.2022 № 814 затверджено детальний план території земельної ділянки для уточнення площі (на землях промисловості), необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області.

Позивач, як житель смт. Красне і власник нерухомого майна, що знаходиться на АДРЕСА_3 , вважає вказане рішення протиправним та таким, що порушує його права і законні інтереси. При цьому вказує, що в затвердженому спірним рішенням детальному плані території немає розділу «Охорона навколишнього природного середовища» чи звіту про стратегічну екологічну оцінку із врахуванням вимог Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку». Окрім того, зазначає, що цей детальний план території змінює функціональне призначення території в районі вул. Залізнична в смт. Красне Золочівського району, що не відповідає Генеральному плану смт. Красне від 2015 року. Так, вказаний детальний план території розроблений для уточнення площі на землях промисловості, тобто на виробничій території, а на Генеральному плані смт. Красне від 2015 року землі, де планується будівництво придорожнього сервісу, позначені як території містобудівного освоєння на перспективу.

Також позивач звертає увагу суду на те, що відповідачем не було належно повідомлено громадськість про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості до проекту детального плану території, зокрема у засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, рішення Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області від 29.06.2021 № 365 «Про розроблення детального плану території для уточнення площі (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області», проект детального плану території для уточнення площі (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області, повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості щодо проекту вищевказаної містобудівної документації, результати розгляду пропозицій громадськості до проекту даного детального плану території, не були опубліковані.

Враховуючи вищенаведене, позивач просить позов задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою суду від 28.11.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

На адресу суду 06.01.2023 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому вказує, що відповідно до розділу IV Визначення необхідності здійснення СЕО (стратегічної екологічної оцінки) Методичних рекомендацій із здійснення стратегічної екологічної оцінки документів державного планування, затверджених Наказом Міністерства екології та природніх ресурсів України від 10.08.2018 № 296 (із змінами), СЕО обов`язково проводиться щодо проектів ДДП, які відповідають одночасно двом критеріям відповідно до статті 2 Закону (Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку»), а саме: які стосуються сільського господарства, лісового господарства, рибного господарства, енергетики, промисловості, транспорту, поводження з відходами, використання водних ресурсів, охорони довкілля, телекомунікацій, туризму, містобудування або землеустрою (схеми) та виконання яких передбачатиме реалізацію видів діяльності (або які містять види діяльності та об`єкти), щодо яких законодавством передбачено здійснення процедури оцінки впливу на довкілля, або які вимагають оцінки, зважаючи на ймовірні наслідки для територій та об`єктів природно-заповідного фонду та екологічної мережі (далі - території з природоохоронним статусом), крім тих, що стосуються створення або розширення територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Якщо проект ДДП відповідає лише одному із критеріїв, наведених у статті 2 Закону, замовнику рекомендується самостійно прийняти рішення про необхідність здійснення СЕО.

Детальний план території, законність рішення відповідача про затвердження якого оскаржує позивач, стосується виключно одного критерію в розумінні ст.2 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку», а саме критерію містобудування. Окрім цього, в затвердженому детальному плані території для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу, розробленому ліцензованою установою - ТзОВ «Інститут геоінформаційних систем» є розділ 12 «Комплексний благоустрій з організацією зелених зон» та розділ 13 «Містобудівні заходи, щодо поліпшення стану навколишнього середовища, заходи цивільної оборони». Враховуючи наведене вище, вважає, що склад та зміст містобудівної документації - Детальний план території для уточнення площі (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт.Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області, розроблено у відповідності до державних стандартів та чинного законодавства.

Також вказує, що порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року №555, в редакції, яка діяла на момент подачі позивачем позову та в чинній на даний момент редакції вже відсутні вимоги щодо опублікування рішень та повідомлень в друкованих засобах масової інформації. Зазначає, що Красненська селищна рада на своєму офіційному веб-сайті оприлюднила: рішення ради від 29 червня 2021 року № 365 про розроблення детального плану території (https://krasne-rada.gov.ua/docs/828426/); повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації (https://krasne-rada.gov.ua/news//); рішення ради від 30 червня 2022 року № 814 про затвердження даного детального плану території (https://krasne-rada.gov.ua/docs/1252736/).

В контексті наведеного вище, Красненська селищна рада вважає, що оприлюднення повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості до проекту детального плану території та нормативно-правового акта щодо затвердження детального плану території на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування є належним та достатнім способом оприлюднення для набрання чинності таким актом. Вказує, що на переконання відповідача формальне порушення селищною радою окремих положень порядку повідомлення про проведення громадських слухань саме по собі не може бути достатньою підставою для визнання процедури громадського обговорення такою що не відбулася та визнання рішення про затвердження містобудівної документації протиправним. Зважаючи на викладене, просить у задоволенні позову відмовити повністю.

19.01.2023 на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якому повторно викладено обґрунтування позовної заяви.

Протокольною ухвалою суду від 27.01.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві, просили позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.

На підставі рішення Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області від 29.06.2021 № 365 «Про розроблення детального плану території для уточнення площі (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області», в 2022 році Товариством з обмеженою відповідальністю «Інститут геоінформаційних систем» розроблено детальний план території для уточнення площі (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області.

23.02.2022 Красненською селищною радою Золочівського району Львівської області на своєму офіційному веб-сайті у розділі архітектура опубліковано повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації такого змісту: «Відповідно до рішення Красненської селищної ради від 29.06.2021 №365 розпочато розроблення проекту детального плану території з метою впорядкування території і визначення площі земельної ділянки (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул.Залізнична в смт.Красне Золочівського району, Львівської області (надалі ДПТ).

Мета розроблення: впорядкування території і визначення необхідної площі земельної ділянки для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу.

Основні техніко-економічні показники: площа в межах детального планування орієнтовно-7,0 га.

Замовник містобудівної документації: Красненська селищна рада.

Розробник містобудівної документації: ТзОВ «Інститут Геоінформаційних Систем».

Детально ознайомитись із проектом можна шляхом особистого звернення у Красненську селищну раду за адресою: смт. Красне, вул.Івана Франка 2а. Тел. (03264) 2-23-42, 2-22-92.

Громадське обговорення детального плану території відбудеться у формі надання письмових зауважень і пропозицій. Прийом та розгляд зауважень і пропозицій по даному проекту проводитимуться у приміщенні Красненської селищної ради з опублікуванням протягом 30 календарних днів. Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються».

Громадські слухання щодо затвердження детального плану території для уточнення площі (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області були проведені 22.06.2022 та відповідно до протоколу громадських слухань на них були присутні 5 осіб: заступник селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Лащук А.С., начальник відділу архітектури, містобудування, житлово-комунального господарства та благоустрою селищної ради-головний архітектор Владика М.Ю., головний спеціаліст відділу архітектури, містобудування, житлово-комунального господарства та благоустрою селищної ради Саджениця М.Б., головний спеціаліст відділу земельних відносин та екології селищної ради Сергеєва Т.С., головний спеціаліст відділу земельних відносин та екології селищної ради Зеленюх Л.П.

В період часу, який було надано на розгляд та внесення пропозицій та до дня проведення громадського обговорення проекту детального плану території зауважень та заперечень у селищну раду не поступало. А тому за результатами громадських слухань було вирішено рекомендувати сесії Красненської селищної ради затвердити детальний план території для уточнення площі на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області.

Зазначений детальний план території затверджено рішенням Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області від 30.06.2022 №814 «Про затвердження детального плану території земельної ділянки для уточнення площі (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області».

Вказане рішення Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області від 30.06.2022 № 814 опубліковане на веб-сайті відповідача після прийняття такого, що не заперечується сторонами та підтверджується наявними у справі доказами.

Позивач, як мешканець смт. Красне не погоджуючись із прийнятим рішенням та вважаючи його протиправним, звернувся до суду з даним позовом.

При вирішенні спору, суд керувався таким.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акту чи окремих його положень.

Статтею 140 Конституції України встановлено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Частиною 1 статті 144 Конституції України передбачено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Згідно з частиною 1 статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР (далі Закон 280/97-ВР), сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Відповідно до частини 1 статті 26 Закону 280/97-ВР, виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються, зокрема, питання регулювання земельних відносин (пункт 34).

Частинами 1, 2 і 10 статті 59 Закону 280/97-ВР передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі Закон №3038-VI в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.

Стаття 16 Закону №3038-VI встановлює, що планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них. Містобудівна документація на місцевому рівні розробляється з урахуванням відомостей Державного земельного кадастру на актуалізованій картографічній основі у цифровій формі в державній системі координат у формі електронних документів, що містять базові і тематичні геопросторові дані.

Затвердження оновленої містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється згідно зі статтями 17, 18 та 19 цього Закону.

Згідно з частинами 1, 7, 8 статті 19 Закону №3038-VI детальний план території деталізує положення генерального плану населеного пункту або комплексного плану та визначає планувальну організацію і розвиток частини території населеного пункту або території за його межами без зміни функціонального призначення цієї території. Детальний план території розробляється з урахуванням обмежень у використанні земель, у тому числі обмежень використання приаеродромної території, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України.

Детальний план території розробляється за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради з метою визначення планувальної організації, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці.

Доступ до матеріалів детального плану території, крім інформації, яка відповідно до закону становить державну таємницю або належить до інформації з обмеженим доступом, не може обмежуватися. Загальна доступність матеріалів детального плану території забезпечується відповідно до вимог Закону України «Про доступ до публічної інформації» шляхом надання їх за запитом на інформацію, оприлюднення, у тому числі у формі відкритих даних, на єдиному державному веб-порталі відкритих даних, офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури, веб-сайті відповідного органу місцевого самоврядування, внесення відповідних даних до Державного земельного кадастру та містобудівного кадастру.

Детальний план території розглядається і затверджується сільською, селищною, міською радою протягом 30 днів з дня його подання.

Відповідно до пункту 4.1 Порядку розроблення містобудівної документації, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.11.2011 №290 (далі Порядок №290), рішення про розроблення генерального плану, плану зонування території, детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, а також внесення змін до цієї містобудівної документації приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Згідно з пунктом 4.7 ДБН Б.1.1-14:2012 «Склад та зміст детального плану території» передбачено, що внесення змін до детального плану за умови його відповідності генеральному плану, плану зонування населеного пункту або схеми планування території району здійснюється шляхом розроблення проекту внесення змін до нього, його погодження та затвердження. Після затвердження відповідного проекту внесення змін він стає невід`ємною складовою частиною детального плану.

А тому з врахуванням вказаного порядку здійснення містобудівної діяльності, розмежовано поняття детального плану та змін до нього, як таких, що приймаються окремими рішеннями уповноваженого органу з дотриманням встановленої законодавством процедури.

Відповідно до частин 1-6, 10 статті 21 Закону №3038-VI громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: комплексні плани, генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.

При вирішенні відповідно до Закону України «Про відчуження земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у приватній власності, для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності» питань відчуження для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у власності фізичних або юридичних осіб, громадські слухання не проводяться.

Замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити: 1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення; 2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу «Охорона навколишнього природного середовища» або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості; 3) реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні; 4) проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні; 5) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію; 6) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації.

Пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються.

Громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Порядок проведення громадських слухань проектів містобудівної документації на місцевому рівні визначає Кабінет Міністрів України.

У свою чергу, Порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року №555 (далі Порядок №555, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), він визначає механізм проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні: генеральних планів населених пунктів, планів зонування та детальних планів територій (далі містобудівна документація).

Згідно з пунктом 2 Порядку №555 проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів у проектах містобудівної документації здійснюється під час розроблення відповідних проектів містобудівної документації із врахуванням вимог Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку».

Пункту 4 Порядку №555 встановлює, що замовники містобудівної документації оприлюднюють у двотижневий строк прийняті рішення щодо розроблення проектів містобудівної документації шляхом опублікування таких рішень у засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення на офіційному веб-сайті замовника містобудівної документації.

Оприлюднення розроблених в установленому законодавством порядку проектів містобудівної документації здійснюється не пізніш як у місячний строк з дня їх подання розробником до виконавчого органу сільської, селищної, міської ради шляхом розміщення матеріалів (планшетів, макетів) у визначеному органом місцевого самоврядування місці та інформування громадян через розповсюдження брошур і повідомлень, засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення інформації на офіційному веб-сайті замовника містобудівної документації.

Згідно з п. 5 Порядку №555 повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації має містити: 1) інформацію про мету, склад та зміст містобудівної документації, викладену у скороченій та доступній для широкої громадськості формі; 2) основні техніко-економічні показники, зокрема графічні матеріали, що відображають зміст містобудівної документації; 3) відомості про замовника та розробника проектів містобудівної документації та підстави для їх розроблення; 4) інформацію про місце і строки ознайомлення з проектом містобудівної документації, пояснювальною запискою, розділом «Охорона навколишнього природного середовища», який розробляється у складі проекту містобудівної документації та одночасно є звітом про стратегічну екологічну оцінку; 5) інформацію про посадову особу замовника містобудівної документації, відповідальну за забезпечення організації розгляду пропозицій, та адресу, за якою можуть надсилатися пропозиції (зауваження); 6) відомості про строк подання і строк завершення розгляду пропозицій; 6-1) інформацію про дату, час і місце проведення громадських слухань; 7) інформацію стосовно запланованих інформаційних заходів (презентація, прилюдне експонування, телевізійні програми, публічні конференції тощо).

Осіб, які забезпечують роботу з розгляду пропозицій громадськості, призначає замовник містобудівної документації. Зазначені особи є відповідальними за автентичність проектів містобудівної документації.

Пунктом 6 Порядку №555 встановлено, що оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику у строк, визначений замовником містобудівної документації.

Згідно з п. 6-1 Порядку №555 пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дати оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні та повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості щодо проекту містобудівної документації. Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються.

Відповідно до п. 7 Порядку №555 громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дати оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Пунктом 8 Порядку №555 встановлено, що громадські слухання проводяться під головуванням уповноваженого представника замовника містобудівної документації, який, зокрема забезпечує аудіо- та/або відеофіксацію перебігу громадських слухань.

Перебіг громадських слухань та подані пропозиції (зауваження) оформляються протоколом, який підписується головуючим. Файл аудіо- та/або відеофіксації перебігу громадських слухань додається до протоколу.

Згідно з п. 10 Порядку №555 особи, які забезпечують проведення робіт щодо розгляду пропозицій громадськості, повідомляють через засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, та офіційний веб-сайт замовника містобудівної документації про поштову адресу та електронну адресу для подання письмових пропозицій.

Пунктом 17 Порядку №555 встановлено, що затвердження містобудівної документації без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється. Матеріали щодо розгляду пропозицій громадськості є невід`ємною складовою зазначеної документації.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку, що громадські слухання містобудівної документації на місцевому рівні відбуваються оприлюдненням проектів містобудівної документації на місцевому рівні, наданням особам, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації на місцевому рівні, строку для подання таких пропозицій; безпосереднім поданням пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; утворенням погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюдненням результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.

Такі висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 21.06.2018 у справі №826/4504/17.

При цьому, суд зазначає, що на час виникнення спірних правовідносин зазначені норми Порядку №555 були чинними у вказаній редакції та обов`язковими для застосування суб`єктами містобудування.

Чинне законодавство передбачає цілу низку заходів, які мають на меті широку участь громадськості у прийнятті рішень з питань що стосуються розробки містобудівної документації, забезпечення участі громадськості вже на ранньому етапі процедури прийняття таких рішень, коли є всі можливості для розгляду різних варіантів і коли участь громадськості може бути найефективнішою.

Як вже зазначалося вище, судом на підставі матеріалів справи встановлено, що рішенням Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області від 29.06.2021 № 365 відповідач вирішив здійснити розроблення детального плану території для уточнення площі (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області (п. 1 Рішення). Вирішено розмістити повідомлення про початок розроблення детального плану території в місцевих засобах інформації та на офіційному веб-сайті Красненської селищної ради (п. 3 Рішення).

Водночас, зазначене рішення було опубліковано лише на офіційному веб-сайті Красненської селищної ради за посиланням https://krasne-rada.gov.ua/docs/828426/.

На підставі рішення Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області від 29.06.2021 № 365 «Про розроблення детального плану території для уточнення площі (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області», в 2022 році Товариством з обмеженою відповідальністю «Інститут геоінформаційних систем» розроблено детальний план території для уточнення площі (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області.

23.02.2022 Красненською селищною радою Золочівського району Львівської області на своєму офіційному веб-сайті за посиланням https://krasne-rada.gov.ua/news//, у розділі архітектура опубліковано повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації такого змісту: «Відповідно до рішення Красненської селищної ради від 29.06.2021 №365 розпочато розроблення проекту детального плану території з метою впорядкування території і визначення площі земельної ділянки (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул.Залізнична в смт.Красне Золочівського району, Львівської області (надалі ДПТ).

Мета розроблення: впорядкування території і визначення необхідної площі земельної ділянки для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу.

Основні техніко-економічні показники: площа в межах детального планування орієнтовно-7,0 га.

Замовник містобудівної документації: Красненська селищна рада.

Розробник містобудівної документації: ТзОВ «Інститут Геоінформаційних Систем».

Детально ознайомитись із проектом можна шляхом особистого звернення у Красненську селищну раду за адресою: смт. Красне, вул.Івана Франка 2а. Тел. (03264) 2-23-42, 2-22-92.

Громадське обговорення детального плану території відбудеться у формі надання письмових зауважень і пропозицій. Прийом та розгляд зауважень і пропозицій по даному проекту проводитимуться у приміщенні Красненської селищної ради з опублікуванням протягом 30 календарних днів. Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються».

При цьому суд дійшов висновку, що зміст вказаного оголошення не відповідає вимогам, передбаченим пунктом 5 Порядку №555, зокрема, у оголошенні не вказані інформацію про склад та зміст містобудівної документації, викладену у скороченій та доступній для широкої громадськості формі; основні техніко-економічні показники, зокрема графічні матеріали, що відображають зміст містобудівної документації; інформацію про посадову особу замовника містобудівної документації, відповідальну за організацію розгляду пропозицій; інформацію про дату, час і місце проведення громадських слухань; інформацію стосовно запланованих інформаційних заходів (презентація, прилюдне експонування, телевізійні програми, публічні конференції тощо).

Суд звертає увагу, що згідно з протоколом громадського слухання щодо детального плану території для уточнення площі (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області від 22.06.2022, у зв`язку із введенням воєнного стану з 05:30 24.02.2022, відповідно до Указу Президента України №64/2022, громадське обговорення та громадське слухання проекту детального плану території було перенесено. При цьому, судом встановлено, що ні про первинну дачу і час таких слухань, ні про перенесену відповідач не повідомляв у встановлений Законом спосіб громадськість.

Крім того, суд зауважує, що відповідач усупереч п. 2 ч. 3 ст. ст. 21 Закону №3038-VI та п. 4 Порядку №555 жодних реальних заходів по оприлюдненню розробленого проекту детального плану території у місячний строк з дня його подання розробником до виконавчого органу сільської, селищної, міської ради не здійснював.

Відповідач не надав суду доказів того, що ним здійснювалося розміщення матеріалів (планшетів, макетів) детального плану території для уточнення площі (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області та інформування громадян через розповсюдження брошур і повідомлень, засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також докази розміщення відповідної інформації на офіційному веб-сайті Красненської селищної ради.

При цьому, суд відхиляє доводи представника відповідача про те, що у Порядку №555 вже відсутні вимоги щодо опублікування рішень та повідомлень в друкованих засобах масової інформації щодо громадських слухань та проекту детального плану території, оскільки вказані зміни в законодавство були внесені вже після прийняття відповідачем спірного рішення, тобто після виникнення спірних правовідносин.

Окрім того, під час судового розгляду, судом також встановлено, що в супереч пункту 8 Порядку №555 відповідачем не забезпечено аудіо- та/або відеофіксацію перебігу громадських слухань, запис яких повинен додаватися до протоколу слухань, що не заперечувалося представником відповідача.

Враховуючи вищевказане, відповідач під час підготовки та проведення громадських слухань (процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості) щодо детального плану території для уточнення площі (на землях промисловості) необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області, здійснюючи дії щодо організаційно-технічного забезпечення проведення громадських слухань, не забезпечив доступного розповсюдження важливої інформації щодо розробки відповідної містобудівної документації.

Внаслідок такої бездіяльності зацікавлені особи, в тому силі позивач, були позбавлені можливості завчасно підготувати та подати свої пропозиції щодо розробки детального плану території, а відсутність відповідної інформації, призвела до суттєвого обмеження доступу громадськості до участі у прийнятті рішень з питань містобудівної діяльності.

Враховуючи зазначені вище встановлені обставини та матеріали справи суд дійшов висновку, що при прийнятті спірного рішення Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області від 30.06.2022 № 814 «Про затвердження детального плану території земельної ділянки для уточнення площі (на землях промисловості), необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області» процедура проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні, розгляду та врахування пропозицій громадськості не була дотримана, що в свою чергу є прямим порушенням законодавства України та відповідно підставою для визнання відповідних рішення протиправним та нечинним. Відтак, позовна вимога про скасування такого рішення підлягає задоволенню.

Вказана правова позиція узгоджується з постановою Верховного Суду від 30.01.2020 справа №826/13584/16, яка в силу приписів частини 5 статті 242 КАС України та частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» враховується судом під час вирішення даного спору.

При цьому, щодо тверджень позивача про непроведення відповідачем стратегічної екологічної оцінки проекту детального плану території, суд зазначає наступне.

Так, 20.03.2018 Верховною Радою України був прийнятий Закон України №2354-VIII «Про стретегічну екологічну оцінку» (далі - Закон №2354-VIII), яким, зокрема, статтю 2 Закону №3038-VI було доповнено частиною четвертою наступного змісту:

«Містобудівна документація підлягає стратегічній екологічній оцінці в порядку, встановленому Законом України «Про стратегічну екологічну оцінку». Розділ «Охорона навколишнього природного середовища», що розробляється у складі проекту містобудівної документації, одночасно є звітом про стратегічну екологічну оцінку, який має відповідати вимогам Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку».

Відповідно до абзацу другого частин першої статті 19 Закону №3038-VI детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці.

Таким чином, положення Закону №3038-VI містять відсилочні норми щодо порядку проведення стратегічної екологічної оцінки.

У свою чергу, частина перша статті 2 Закону №2354-VIII визначає, що цей Закон регулює відносини у сфері оцінки наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, виконання документів державного планування та поширюється на документи державного планування, які стосуються сільського господарства, лісового господарства, рибного господарства, енергетики, промисловості, транспорту, поводження з відходами, використання водних ресурсів, охорони довкілля, телекомунікацій, туризму, містобудування або землеустрою (схеми) та виконання яких передбачатиме реалізацію видів діяльності (або які містять види діяльності та об`єкти), щодо яких законодавством передбачено здійснення процедури оцінки впливу на довкілля, або які вимагають оцінки, зважаючи на ймовірні наслідки для територій та об`єктів природно-заповідного фонду та екологічної мережі (далі - території з природоохоронним статусом), крім тих, що стосуються створення або розширення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Таким чином, стратегічна екологічна оцінка обов`язково проводиться щодо проектів ДДП, які відповідають одночасно двом критеріям відповідно до вищевказаної статті 2 Закону №2354-VIII.

Граматичне тлумачення цієї норми дозволяє зробити висновок про те, що Закон №2354-VIII, до якого відсилає Закон 3038-VI, поширюється не на всі без виключення документи державного планування, які стосуються містобудування, а лише на ті, виконання яких передбачатиме реалізацію видів діяльності, щодо яких законодавством передбачено здійснення процедури оцінки впливу на довкілля (1), або які вимагають оцінки, зважаючи на ймовірні наслідки для територій та об`єктів природно-заповідного фонду та екологічної мережі (2).

Отже, необхідність проведення оцінки впливу на довкілля діяльності, відображеної в документах державного планування, є обов`язковою передумовою для проведення стратегічної екологічної оцінки, про що свідчить застосування законодавцем сполучників «та» і «або» у конструкції вищевказаної норми.

За таких обставин, суд вважає непереконливими твердження позивача про те, що розроблення будь-якого детального плану території передбачає здійснення в обов`язковому порядку стратегічної екологічної оцінки.

Аналогічний висновок викладено в Методичних рекомендаціях із здійснення стратегічної екологічної оцінки документів державного планування, затверджених наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 10 серпня 2018 року №296.

В Розділі IV цих Методичних рекомендацій зазначено таке:

«Перед тим як розпочати процедуру СЕО рекомендується визначити чи підлягає проект ДДП цій процедурі, тобто зробити попередню оцінку проекту ДДП, що відіграє велику роль у забезпечені ефективності системи СЕО вцілому.

Попередня оцінка основана на переліку критеріїв, які дозволяють оцінити чи підлягає проект ДДП процедурі СЕО. Крім того, попередня оцінка може включати і консультації з Мінприроди, МОЗ або місцевими органами.

CEO обов`язково проводиться щодо проектів ДДП, які відповідають одночасно двом критеріям відповідно до статті 2 Закону…

Якщо проект ДДП відповідає лише одному із критеріїв, наведених у статті 2 Закону, замовнику рекомендується самостійно прийняти рішення про необхідність здійснення СЕО.

При визначенні того, чи підлягає проект містобудівної документації СЕО замовнику, доцільно враховувати, що Законом доповнено статтю 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» частиною четвертою, де зазначено, що містобудівна документація підлягає стратегічній екологічній оцінці в порядку, встановленому Законом України «Про стратегічну екологічну оцінку».

Абзацом другим частини першої статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці.

Тобто при визначені необхідності здійснення СЕО при розроблені детальних планів територій або змін до них рекомендується керуватися абзацами третім та четвертим цього розділу».

Згідно з преамбулою Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» від 23.05.2017 №2059-VIII (далі - Закон №2059-VIII, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) цей Закон встановлює правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоди довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Стаття 3 Закону №2059-VIII містить вичерпний перелік видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля та підлягають оцінці впливу на довкілля.

Діяльність, запланована на території, охопленій спірним ДПТ, не передбачена у цьому вичерпному переліку, що свідчить про відсутність необхідності проводити оцінку впливу на довкілля, та, як наслідок, стратегічної екологічної оцінки.

Окрім цього, суд також зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 3 КАС України, провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Так, відповідно до п. 17 Порядку №555, в редакції, чинній на час розгляду даної справи, громадські слухання можуть бути визнані такими, що не відбулися, у разі порушень вимог цього Порядку та законодавства, зокрема через: неоприлюднення, невчасне оприлюднення чи оприлюднення не в повному обсязі документів, передбачених для оприлюднення, під час громадських слухань; інші дії чи бездіяльність, що порушують вимоги законодавства про проведення громадських слухань.

Громадські слухання можуть бути визнані такими, що не відбулися, у судовому порядку.

З огляду на наведене та враховуючи порушення відповідачем процедури проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні, розгляду та врахування пропозицій громадськості, суд зазначає, що друга позовна вимога, щодо визнання громадських слухань щодо проекту детального плану території для уточнення площі (на землях промисловості), необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по АДРЕСА_2 , організованих 22 червня 2022 року Красненською селищною радою Золочівського району Львівської області, такими, що не відбулися також підлягає до задоволенню.

При цьому, суд враховує правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 30.01.2020 у справі № 127/17274/17, відповідно до якої такий спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів, оскільки дає можливість всім суб`єктам громадських слухань організувати і провести слухання повторно без названих порушень Порядку №555.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Щодо судового збору, то такий відшкодовується позивачу в повному обсязі, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.6-10, 14, 72-77, 90, 132, 159, 241-246, 262, 265 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

позов задовольнити.

Визнати громадські слухання щодо детального плану території для уточнення площі (на землях промисловості), необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по АДРЕСА_2 , організовані 22 червня 2022 року Красненською селищною радою Золочівського району Львівської області такими, що не відбулися.

Визнати протиправним та скасувати рішення Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області від 30.06.2022 № 814 «Про затвердження детального плану території земельної ділянки для уточнення площі (на землях промисловості), необхідної для будівництва та обслуговування придорожнього сервісу по вул. Залізнична в смт. Красне Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області (місцезнаходження: вул. І.Франка, 2 «а», Золочівський район, Львівська область, 80560; ) на користь ОСОБА_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) судовий збір у сумі 1985 (одна тисяча дев`ятсот вісімдесят п`ять) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складено та підписано 31.03.2023.

Суддя Братичак Уляна Володимирівна