Справа № 380/6125/23
Суддя: Кисильова Ольга Йосипівна
Дата ухвалення: 2023-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/6125/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 квітня 2023 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Кисильова О.Й., перевіривши виконання вимог статей 160, 161 КАС України за позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,

в с т а н о в и л а:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся із адміністративним позовом до Львівської митниці(далі відповідач), у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати прийняте відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів від 23.01.2023 № UA209000/2023/000013/2;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску митних товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 23.01.2023 № UA209130/2023/000020.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява не відповідає вимогам ч. 3 ст. 161 КАС України, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Згідно з ст. 1 Закону України "Про судовий збір", судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пп. 1 п 3 ч. 2 ст. 4).

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставки судового збору встановлюються у такому розмірі: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2023 рік" встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2023 року у розмірі 2684,00 грн.

Зі змісту позовної заяви слідує, що позивач просить визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 23.01.2023 №UA209000/2023/000013/2; картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску митних товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 23.01.2023 № UA209130/2023/000020.

Тобто позивач заявляє одну вимогу майнового характеру та одну вимогу немайнового характеру.

Щодо вимоги немайнового характеру про визнання протиправною та скасування картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску митних товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 23.01.2023 №UA209130/2023/000020 сума судового збору становить 1073,60 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

На підтвердження сплати судового збору за вимогу немайнового характеру позивач долучив платіжне доручення від 28.03.2023 № на чуму 1073,60 грн.

Щодо вимоги майнового характеру про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 23.01.2023 № UA209000/2023/000013/2.

Слід зазначити, що окремі рішення, прийняті суб`єктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для зміни майнового стану фізичної чи юридичної особи. Зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно і вимоги до суду щодо оскарження такого рішення спрямовані на захист порушеного права в публічно-правових відносинах саме з метою збереження належного особі майна.

Оскільки безпосереднім наслідком винесення рішення про коригування митної вартості є зміна складу майна позивача, вимоги про скасування такого рішення суб`єкта владних повноважень, є майновими.

Аналогічне правозастосування викладене і в постановах Верховного Суду від 22.01.2019 (справа № 804/1760/16), від 26.03.2019 (справа № 820/3356/16).

Для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду з вимогами майнового характеру, важливе значення має встановлення розміру ціни позову.

Нормами Митного кодексу України передбачено, що митна вартість товару для декларанта є базою оподаткування податком на додану вартість та митними платежами. При цьому на митні органи, з метою виконання та досягнення митних цілей, покладено функціональні обов`язки з контролю за правильністю визначення платником митної вартості товарів. Якщо за наслідками такого контролю встановлено, що митна вартість визначена не правильно, орган доходів і зборів приймає рішення про коригування митної вартості, внаслідок прийняття якого пропорційно змінюється і розмір належних до сплати митних платежів та податку на додану вартість.

Таким чином, сама по собі визначена у рішенні контролюючого органу митна вартість товару безпосередньо не впливає на майновий стан декларанта. Майновий інтерес для нього складає той розмір митних платежів та інших податків, який він має доплатити порівняно з розміром таких платежів, визначених на підставі заявленої ним митної вартості товарів при декларуванні. Обсяг грошового (вартісного) виразу зміни складу майна позивача у цих спорах співпадає з сумою різниці митних платежів та інших податків, яку він має доплатити.

Тому, розрахунок належного до сплати судового збору при оскарженні рішень про коригування митної вартості товарів має здійснюватися виходячи з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була визначена оскаржуваними рішеннями.

Зазначені правові висновки викладені у постанові Верховного суду від 16.03.2020 у справі № 1.380.2019.001962, в якій Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду відступила від висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах.

У зв`язку із викладеним, для подальшого обрахунку належної до сплати суми судового збору, позивачу необхідно вказати розмір мита та податку на додану вартість, який він доплатив порівняно з розміром таких платежів, визначених на підставі заявленої ним митної вартості товарів при декларуванні.

Однак, матеріали справи не містять вантажної митної декларації від 23.01.2023 №23UA078U4, якою позивач заявляв митне оформлення товару, та, відповідно щодо якої прийняте рішення про коригування митної вартості від 23.01.2023 №UA209000/2023/000013/2.

До позовної заяви позивач долучив платіжне доручення від 28.03.2023 № на суму 2684, 00 грн.

Оскільки розрахунок належного до сплати судового збору при оскарженні рішень про коригування митної вартості товарів має здійснюватися виходячи з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була визначена оскаржуваними рішеннями, суд не може з`ясувати суму необхідної до сплати судового збору, у зв`язку із відсутністю у матеріалах справи копії вантажної митної декларації від 23.01.2023 № 23UA078U4.

З огляду на зазначене, платіжне доручення від 28.03.2023 № на суму 2684, 00 грн не може вважатись таким, що підтверджує сплату позивачем судового збору за вимогу майнового характеру.

Таким чином, позивачу належить надати суду копії вантажної митної декларації від 23.01.2023 № 23UA078U4, а також документів, які підтверджують розмір мита та податку на додану вартість, який позивач доплатив порівняно з розміром таких платежів, визначених на підставі заявленої ним митної вартості товарів при декларуванні та, за необхідності, надати документи, що підтверджують доплату судового збору за подання позовної заяви.

Відповідно до ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин позовна заява відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме:

- надання копії вантажної митної декларації від 23.01.2023 № 23UA078U4;

- надання копії документів, які підтверджують розмір мита та податку на додану вартість, який позивач доплатив порівняно з розміром таких платежів, визначених на підставі заявленої ним митної вартості товарів при декларуванні та, за необхідності, надати документи, що підтверджують доплату судового збору за подання позовної заяви.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

у х в а л и л а:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання даної ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 380/6125/23 та зазначенням прізвища судді, яка прийняла ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Кисильова О.Й.