Справа № 420/1143/23
Суддя: Бжассо Н.В.
Дата ухвалення: 2023-03-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1143/23
УХВАЛА

27 березня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бжассо Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали зустрічної позовної заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про скасування рішення про застосування фінансових санкцій

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення штрафних санкцій.

Ухвалою суду від 25.01.2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

21.03.2023 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про скасування рішення про застосування фінансових санкцій.

Статтею 178 КАС України передбачено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

У відповідності до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI, з урахуванням змін та доповнень, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ч.1 ст.4 вищевказаного Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

ОСОБА_2 надала до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтовує тим, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік. Позивач за зустрічним позовом стверджує, що загальний розмір судового збору по зустрічному позову становить 22703,00 грн., а дохід останньої за 2022 рік не перевищує 30000,00 грн.

Розглянувши заяву позивача за зустрічним позовом, суд зазначає наступне.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Суд зазначає, що позивачем не надано до суду доказів на підтвердження розміру річного доходу за минулий рік, що б підтвердило посилання як на підставу відстрочення від сплати судового збору.

Сплата судового збору є обов`язком позивача, а тому зловживання правом на відстрочення його сплати є неприпустимим.

Таким чином, суд робить висновок, що клопотання позивача за зустрічним позовом про відстрочення сплати судового збору є таким, що не належить до задоволення.

Також, пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, зокрема, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року у розмірі 2684,00 грн.

Відтак, при зверненні до адміністративного суду з даним позовом позивачці слід було сплатити судовий збір у розмірі 26840,00 грн. (1,5% від 2868474,00 грн,, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Отже, позивачу на усунення недоліків позовної заяви необхідно надати до суду докази сплати судового збору в сумі 26840,00 грн.

Відповідно до приписів ст.177 КАС України відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Суд звертає увагу, що у зустрічному позові позивач не зазначає коли отримала ухвалу про відкриття провадження у справі, в якій останній, як відповідачеві, встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст.79 КАС України, учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Згідно частин 1, 2, 4 та 5 ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно з ч.2 ст.94 КАС України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач за зустрічним позовом посилається на те, що як фізична особа-підприємець вона зареєстрована в Великомихайлівській ДПІ ГУ ДПС в Одеській області. Проте, доказів на підтвердження зазначених обставин до суду не надано.

На позивача як сторону судового процесу покладений обов`язок доведення обставин, на які вона посилається в обґрунтування своїх вимог та заперечень. Зокрема, такий обов`язок установлений ч.1 ст.77 КАС України.

Отже, ОСОБА_2 необхідно надати до суду уточнений зустрічний позов із зазначенням дати, коли вона отримала копію ухвали суду про відкриття провадження у справі та докази на підтвердження заявлених у зустрічному позові обставин.

Згідно з ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд робить висновок, що позовну заяву слід залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом надання до суду уточненого зустрічного позову із зазначенням дати, коли позивачка отримала копію ухвали суду про відкриття провадження у справі (з екземпляром для сторін); всіх доказів на підтвердження зазначених у позові обставин; доказів сплати судового збору у розмірі 26840,00 грн.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 177 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання позивачки про відстрочення сплати судового збору.

Зустрічний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про скасування рішення про застосування фінансових санкцій залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у термін протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення адміністративного позову без руху усунути недоліки та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде повернуто позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду не належить до оскарження.

Суддя Н.В. Бжассо