Справа № 420/3026/23
Суддя: Єфіменко К.С.
Дата ухвалення: 2023-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3026/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Єфіменка К.С., розглянувши в письмовому провадженні у порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул.Ернеста,буд.3, м.Київ, 03048), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (пр.-кт Адмірала Сенявіна,128, м.Херсон, 73034) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України за результатом якого позивач просить:

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №287 від 19.05.2022 року в частині притягнення до дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції інспектора взводу №2 роти №2 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1;

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №815о/с від 01.06.2022 року у частині застосування дисциплінарного стягнення до інспектора взводу №2 роти №2 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби в поліції;

поновити ОСОБА_1 на службі в поліції у званні старшого лейтенанта пола посаді інспектора взводу №2 роти №2 батальйону Управління патрульної поліції Національної поліції України в Херсонській області Департаменту патрульної поліції;

стягнути за рахунок державних асигнувань з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (03048, м. Київ, вул. Федора Ернста 3; Код ) на користь ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з моменту звільнення, а саме з 01 червня 2022 року по день фактичного поновлення на посаді;

стягнути за рахунок державних асигнувань з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (03048, м. Київ, вул. Федора Ернста 3; Код ) на користь ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) понесені судові витрати по справі.

В обґрунтування позовних вимог та відповіді на відзив позивачем зазначено, що у період з листопада 2015 року до 01.06.2022 позивачка, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , проходила службу у Національній поліції України на посаді інспектора взводу №2 роти №2 батальйону УПП в Херсонській області ДПП. Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 815 о/с від 01.06.2022 року застосовано дисциплінарне стягнення до інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби в поліції. Підставою видання цього наказу став наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №287 від 19.05.2022 року. Позивач вважає своє звільнення зі служби в поліції незаконним та безпідставним.

Ухвалою суду від 16 лютого 2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (ст.262 КАС України).

До суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній позовні вимоги не визнає та просить відмовити в їх задоволенні, зазначивши, що під час службового розслідування встановлено, що Позивач, з 23.04.2022 по 03.05.2022 був відсутній без поважних причин на службі, про що складено відповідні Акти про відсутність на службі, що свідчить про вчинення ними дисциплінарного проступку, що тягне за собою накладення відповідного дисциплінарного стягнення.

Позивач не виконав усного наказу начальника УПП в Херсонській області ДПП капітана поліції ОСОБА_2 про евакуацію підпорядкованих працівників вказаного підрозділу з членами їх сімей з міста Херсон в напрямку міста Миколаїв, про причину невиконання наказу та не прибуття до УПП в Миколаївській області ДПП не повідомив, натомість маючи змогу та достатній період часу для того щоб прибути для несення служби до УПП в Миколаївській області ДПП або до найближчого органу поліції для реєстрації та постановки на облік, відповідно до вимог наказу НПУ від 10.03.2022 № 190 «Про деякі питання проходження служби поліцейськими на період дії воєнного стану» цього не зробив.

Відповідач зазначає, що за інформацією УКЗ ГУНП в Херсонській області протягом 22 днів (з 18.04.-09.05.2022) вдалося виїхати, на підконтрольну територію України 686 атестованих працівників ГУНП в Херсонській області.

Відповідно до довідки ВКЗ Управління патрульної поліції в Херсонській області ДПП від 27.08.2022 року в період, з 10 березня до 17 травня 2022 року, з тимчасово окупованої території Херсонської області, виїхало 163 поліцейських управління патрульної поліції в Херсонської області Департаменту патрульної поліції, разом з родинами, серед них полонених, поранених чи загиблих під час виїзду з тимчасово окупованої території не було.

За інформацією Херсонської обласної військової адміністрації, станом на 30.05.2022 року, за даними операторів мобільного зв`язку тимчасово окуповану територію Херсонської області покинуло 178 224 особи жителів Херсонської області. Крім того, можливість виїхати з тимчасово окупованих громад Херсонської області підтверджується публікаціями в засобах масової інформації «Українській правді» від 24.05.2022 в статті Херсонську область залишило 50% населення та «Типичний Херсон» від 12.05.2022 в якій стверджується про те, що з тимчасово окупованої Херсонщини виїхав кожний п`ятий мешканець.

Вищевикладене дає підстави стверджувати, що всі мешканці Херсонської області та працівники поліції, які мали та мають намір та бажання вийти на підконтрольну Україні територію покинули та продовжують виїжджати з тимчасово окупованої територіальної громади Херсонської області.

Таким чином, в порушення Присяги поліцейського Позивач, не надав інформацію щодо прибуття до найближчого органу поліції та постановки на облік, зокрема не прибув до УПП в Миколаївській області ДПП, а отже самоусунувся від виконання основних та додаткових завдань, покладених на Департамент патрульної поліції в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на всій території України, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

Такі дії Позивача дискредитують звання поліцейського, негативно впливають на оцінку діяльності поліцейських та підривають авторитет Національної поліції України.

Позивач самоусунувся від виконання основних та додаткових завдань, покладених на Департамент патрульної поліції в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на всій території України, у зв`язку з військової агресією російської федерації проти України.

Позивач не повідомив про відсутність можливості виконати наказ про прибуття до УПП в Миколаївській області ДПП та не обґрунтував причини невиконання наказу.

Позивач вважає, що є вірний Присязі поліцейського, бажає в подальшому проходити службу в Національній поліції, Відповідачем не було організовано евакуацію особового складу та членів сімей, транспортний засіб відсутній, гуманітарні коридори відсутні.

Проте, належних доказів на підставі яких суд може встановити наявність обставин (фактів) на які посилається представник позивача у позові суду не надано.

Таким чином, відповідач вважає, що дисциплінарна комісія обґрунтовано прийшла до висновку про те, що Позивачем вчинено дисциплінарний проступок, який полягає в порушенні службової дисципліни, не виконанні службових обов`язків поліцейського в період дії воєнного стану в Україні, в порушенні Присяги працівника поліції, та відсутності на службі без поважних причин.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, відзиву на позовну заяву, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст.72-79 КАС України, судом встановлено наступні факти та обставини.

Судом встановлено, що У період з листопада 2015 року до 01.06.2022 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 проходила службу у Національній поліції України на посаді інспектора взводу №2 роти №2 батальйону УПП в Херсонській області ДПП.

24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України № 64/2022 був затверджений Верховною радою України, на всій території України був введений воєнний стан.

10 березня 2022 року Національна поліція України видала наказ № 190 «Про деякі питання проходження поліцейськими служби в період дії воєнного стану», яким зобов`язала всіх поліцейських, які перебувають на тимчасово окупованих територіях протягом 1 доби виїхати на підконтрольну Україні територію для реєстрації та постановки на облік.

03 травня 2022 року Департамент патрульної поліції видано наказ № 531 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками УПП в Херсонській області ДПП, що виразилося у невиході на службу без поважних причин з 23.04.2022 року по 03.05.2022 року в умовах воєнного стану.

За результатами службового розслідування 17.05.2022 року було складено висновок службового розслідування, яким встановлено наступне.

03.05.2022 за вх. № 18035 до УМАЗ ДПП надійшла доповідна записка начальника управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Херсонській області ДПП) підполковника поліції Базаренка І. (вих. від 03.05.2022 № 2541/41/23-2022) стосовно виявленого факту порушення службової дисципліни у діях, серед інших, поліцейського взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , що виразилось у невиході на службу без поважних причин у період дії воєнного стану з 23.04.2022 по 06.05.2022.

Під час проведення службового розслідування по зазначеному факту з метою надання оцінки правомірності дій окремих працівників УПП в Херсонській області ДПП для всебічного та об`єктивного дослідження обставин справи, 03.05.2022 за допомогою електронної комунікації (смс-повідомлення) до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Миколаївській області ДПП запрошено для надання пояснення інспектора взводу №2 роти №2 батальйону УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , за номером телефону НОМЕР_2 , що зазначений в її особовій справі.

Однак вищевказаний поліцейський, у визначеному статтею 27 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», не з`явився 06.05.2022 та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, а отже вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

06.05.2022 року інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Херсонській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_9, у присутності старшого інспектора відділу кадрового забезпечення УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10, начальника сектору правового забезпечення УПП в Херсонській області ДПП капітана поліції ОСОБА_11 та інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 було складено, серед інших, Акт про відмову надати пояснення старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 (вих. № 2636/41/23-2022 від 06.05.2022).

Опитаний головний інспектор відділу упровадження систем автоматичної фіксацій порушень правил дорожнього руху управління безпеки дорожнього руху Департаменту патрульної поліції капітан поліції ОСОБА_2, пояснив, що з 14.05.2018 по березень 2022 року перебував на посаді начальника УПП в Херсонській області ДПП.

24.02.2022 близько 4 години було отримано інформацію від ВЧС УПП в Херсонській області ДПП про вторгнення військових РФ на територію області з території тимчасово окупованого АР Крим.

Особовий склад знаходився на території управління, тому було дано вказівку про шикування на якому доведено всю оперативну інформацію, вказівки по організації несення служби, в тому числі про необхідність підготовки до евакуації на визначену територію для подальшого несення служби в разі загострення оперативної обстановки та надходження такої вказівки в подальшому. Завчасно були підготовлені списки о/с та службовий транспорт для здійснення евакуації. Також з органами місцевої влади було погоджено про надання трьох автобусів типу «Богдан» для евакуації поліцейських та їх сімей в разі необхідності.

25.02.2022 року близько 11 години було доведено особовому складу управління в тому числі заступникам по напрямкам про необхідність підготуватись до можливої евакуації, так як в цей момент знаходився в оперативному штабі ГУНП та за наявною інформацією все вказувало на подібний розвиток ситуації в подальшому.

Заступниками начальника управління було проведено необхідну роботу та доведення інформації особисто керівникам по напрямках. Вказівку про переміщення в місто Вознесенськ Миколаївської області для подальшого несення служби було дано 25.02.2022 близько 20 години. Доведено негайно через заступників, керівників та в групи месенджеру телеграм безпосередньо. В подальшому більшість поліцейських залишились в місті Херсон, мотивуючи неможливістю покинути місце проживання та інші причини.

В подальшому о/с в кількості близько 60 поліцейських та окремі члени сімей вибули на близько 20 одиницях службового автотранспорту в Миколаїв, а пізніше в м. Вінниця за вказівкою керівництва ДПП. Значна частина автопарку УПП залишилась на території міста Херсон. Точні причини та обставини не прибуття окремих поліцейських не відомі.

В подальшому місцем дислокації та несення служби керівництвом ДПП було визначено м.Миколаїв. Організовано переміщення о/с та розроблений графік несення служби працівниками УПП в Херсонській області ДПП.

Крім того, особовому складу управління доведено інформацію про виданий наказ НПУ «Про деякі питання проходження служби поліцейськими на період дії воєнного стану» від 10.03.2022 № 190 відповідно до якого працівники мали можливість закріпитись для несення служби за найближчим територіальним (відокремленим) підрозділом.

В подальшому було написано рапорт на посаду головного інспектора відділу упровадження систем автоматичної фіксацій порушень правил дорожнього руху управління безпеки дорожнього руху Департаменту патрульної поліції та призначено на посаду в березні 2022 року. Подальші вказівки та розпорядження щодо прибуття за місцем несення служби особового складу в місто Миколаїв, а також причини їх невиконання не відомі.

Опитаний заступник начальника управління - начальник відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Херсонській області ДПП капітан поліції ОСОБА_4 , пояснив, що у період з 14.02.2022 перебував у плановій щорічній відпустці, яка мала тривати до 04.03.2022. Фактично з 14.02.2022 по 23.02.2022 перебував на лікуванні у медичному реабілітаційному центрі МВС «Кремінці» за офіційною путівкою від МВС у с. Татарів Івано-Франківської області.

23.02.2022 ввечері отримав усний наказ від керівництва ДПП повернутись до місця несення служби в місто Херсон як можна швидше. В той же день виїхав на потязі та вранці близько 11 години 24.02.2022 прибув до міста Херсон, про що був поінформований начальник управління.

Під час поїздки до міста Херсон, чергова частина близько 4-5 години повідомила про початок війни, на що дав вказівку черговому оповістити усіх керівників відділів та секторів та діяти згідно вказівок начальника управління. Питанням евакуації батальйону напевне займався профільний заступник. На період відпустки обов`язки заступника начальника управління-начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення виконував заступник ОСОБА_5 . Після прибуття між 11 та 12 годиною в управління виконував вказівки начальника управління та керівництва ДПП щодо забезпечення евакуації особового складу, транспортних засобів, майна та документів управління. За словами начальника він перебував у штабі ГУНП, однак особисто його не бачив, так як відразу по приїзду в місто Херсон поїхав до управління.

24.02.2022 поступила команда начальника управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_2 про евакуацію особового складу підрозділу УПП в Херсонській області ДПП, а саме виїхати з м. Херсона, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та введенням воєнного стану на території України. Капітан поліції ОСОБА_2 повідомив, що визначене місце евакуації та подальше несення служби буде відбуватись у м. Миколаїв.

Заздалегідь були підготовлені списки по особовому складу УПП в Херсонській області ДПП та забезпечений транспорт для евакуації. Крім цього, 24.02.2022 поліцейських УПП в Херсонській області ДПП в месенджері «Телеграм» поінформовано про те, що завчасно буде проводитись евакуація до м. Миколаєва. Також вищезазначену інформацію доведено до особового складу поліцейських УПП в Херсонській області ДПП на шикуванні капітаном поліції ОСОБА_2 .

Після евакуації до м. Миколаєва розроблений графік несення служби працівниками УПП в Херсонській області ДПП, однак є працівники, що не з`явились за місцем несення служби, яким неодноразово вказували про необхідність прибуття як безпосередніми командирами так і керівництвом УПП в Херсонській області ДПП. Крім того, особовому складу управління доведено інформацію про виданий наказ НПУ від 10.03.2022 № 190 «Про деякі питання проходження служби поліцейськими на період дії воєнного стану», відповідно до якого працівники повинні закріпитись для несення служби за найближчим територіальним (відокремленим) підрозділом.

Опитаний командир роти ТОР УПП в Миколаївській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_6 , пояснив, що до березня 2022 року виконував обов`язки заступника начальника управління - начальника відділу чергової служби УПП в Херсонській області ДПП.

24.02.2022 близько 04.15 було отримано інформацію від ЧС УПП в Херсонській області ДПП про вторгнення військових РФ на територію області з території тимчасово окупованої АР Крим. Особовий склад знаходився на території управління, тому було проведено шикування, на якому доведено оперативну інформацію. Завчасно були підготовлені списки по особовому складу УПП в Херсонській області ДПП та забезпечений транспорт для евакуації.

Після евакуації до м. Миколаєва розроблений графік несення служби працівниками УПП в Херсонській області ДПП, однак є працівники, що не з`явились за місцем несення служби, яким неодноразово вказували про необхідність прибуття як безпосередніми командирами так і керівництвом УПП в Херсонській області ДПП. Крім того, особовому складу управління доведено інформацію про виданий наказ НПУ від 10.03.2022 № 190 «Про деякі питання проходження служби поліцейськими на період дії воєнного стану», відповідно до якого працівники повинні закріпитись для несення служби за найближчим територіальним (відокремленим) підрозділом.

В подальшому повернувся на основну посаду до УПП в Миколаївській області ДПП. Подальші вказівки та розпорядження щодо прибуття за місцем несення служби особового складу в місто Миколаїв, а також причини їх невиконання не відомі.

Опитаний командир роти ТОР УПП в Херсонській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_7 , пояснив, що 24.02.2022 з початку повномасштабного вторгнення російської федерації в Херсонській області, частина особового складу виїхала на підконтрольну територію з урахуванням обставини бойових дій. Решта залишились за місцем мешкання. Кожного дня тримав зв`язок з особовим складом роти ТОР УПП в Херсонській області, в телефонному режимі. Через декілька тижнів частково бойові дії в Херсонській області зменшили активність та з`явилась можливість виїзду особовим складом з окупованої Херсонської області на підконтрольну територію м. Миколаєва.

Опитаний командир роти № 2 УПП в Херсонській області ДПП старший ОСОБА_8 пояснив, що 24.02.2022 з початку повномасштабного вторгнення російської федерації в Херсонській області, частина особового складу виїхала на підконтрольну територію з урахуванням обставини бойових дій. Решта залишились за місцем мешкання. Кожного дня тримав зв`язок з особовим складом роти № 2 УПП в Херсонській області, в телефонному режимі. Через декілька тижнів частково бойові дії в Херсонській області зменшили активність та з`явилась можливість виїзду особовим складом з окупованої Херсонської області на підконтрольну територію м. Миколаєва. Але за певними обставинами декілька поліцейських, що у підпорядкуванні, до теперішнього часу не виїхали, а саме, зі їх слів, зокрема, ОСОБА_1 - має двох малолітніх дітей та не має транспорту.

Всупереч зазначеному, в порушення Присяги поліцейського ОСОБА_1 , не надала інформацію щодо прибуття до найближчого органу поліції та постановки на облік, зокрема не прибув до УПП в Миколаївській області ДПП, а отже самоусунувся від виконання основних та додаткових завдань, покладених на Департамент патрульної поліції в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на всій території України, у зв`язку з військовою агресією РФ проти України.

Такі дії Інспектора взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Херсонській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дискредитують звання поліцейського, негативно впливають на оцінку діяльності поліцейських та підривають авторитет Національної поліції України.

В порушення Присяги поліцейського ОСОБА_1 самоусунулась від виконання основних та додаткових завдань, покладених на Департамент патрульної поліції в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на всій території України, у зв`язку з військової агресією РФ проти України.

ОСОБА_1 не повідомив про відсутність можливості виконати наказ про прибуття до УПП в Миколаївській області ДПП та не обґрунтував причини невиконання наказу.

Таким чином, під час службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 з 23.04.2022 по 03.05.2022 був відсутній без поважних причин на службі, про що складено відповідний Акт про відсутність на службі, що свідчить про вчинення ними дисциплінарного проступку, що тягне за собою накладення відповідного дисциплінарного стягнення.

ОСОБА_1 не виконав усного наказу начальника УПП в Херсонській області ДПП капітана поліції ОСОБА_2 про евакуацію підпорядкованих працівників вказаного підрозділу з членами їх сімей з міста Херсон в напрямку міста Миколаїв, про причину невиконання наказу та не прибуття до УПП в Миколаївській області ДПП не повідомив, натомість маючи змогу та достатній період часу для того щоб прибути для несення служби до УПП в Миколаївській області ДПП або до найближчого органу поліції для реєстрації та постановки на облік, відповідно до вимог наказу НПУ від 10.03.2022 № 190 «Про деякі питання проходження служби поліцейськими на період дії воєнного стану» цього не зробила.

Наказом Департаменту патрульної поліції №287 від 19.05.2022 року за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2, 4, 5, 8 та 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців другого та третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції. (п. 29 наказу).

Наказом Департаменту патрульної поліції №815 о/с від 01.06.2022 року, відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про національну поліцію» звільнено зі служби в поліції по управлінню патрульної поліції в Херсонській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_3), інспектора взводу №2 роти №2 батальйону з 01.06.2022 року. Підстава: наказ Департаменту патрульної поліції №287 від 19.05.2022 року.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не належать задоволенню, з огляду на наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, врегульовано Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року №580-VIII (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до ч.1 ст.59 Закону 580-VIII, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

До основних завдань, які покладені на поліцію віднесено: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (ст. 2 Закону України "Про Національну поліцію").

Згідно з пунктами 1, 2, 6 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", у зв`язку з військовою агресією Російською Федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан.

Згідно з п.13 ч.4 ст.9 Закону України "Про критичну інфраструктуру", до життєво важливих функцій та/або послуг, порушення яких призводить до негативних наслідків для національної безпеки України, належать, зокрема: правопорядок, здійснення правосуддя, тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Згідно з ч.ч.2,3 ст.24 Закону України "Про Національну поліцію" у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Таким чином, аналіз приведених норм права доводить, що працівники поліції мають спеціальний статус, і приймаючи присягу працівника поліції позивач склав присягу "з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов?язки", тим самим взяв на себе підвищені вимоги, які пред?являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватися, де за порушення вимог Закону №580-VIII передбачена дисциплінарна відповідальність згідно Дисциплінарного статуту.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII (надалі - Дисциплінарний статут).

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України (ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно з статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893 (надалі - Порядок № 893).

Згідно з розділом VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вирішуючи спір, суд враховує, що обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: - чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; - чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; - чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; - чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Аналогічні висновки неодноразово висловлювались Верховним Судом у своїх рішеннях та, зокрема, у постанові від 06 лютого 2020 року у справі № 826/1916/17.

Відповідно до ч.1 ст.26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Так, суд встановив, що підставою для проведення службового розслідування був невихід на службу позивача, невиконання усного наказу начальника УПП в Херсонській області ДПП капітана поліції ОСОБА_2 про евакуацію підпорядкованих працівників вказаного підрозділу з членами їх сімей з міста Херсон в напрямку міста Миколаїв та невиконання наказу Національної поліції України №190 від 10.03.2022 року про деякі питання проходження служби поліцейськими на період воєнного стану.

Позивач посилається на те, що накази не були доведений до йому відома, гуманітарні коридори були відсутні, відсутній транспорт, відсутність безпечних виїздів з окупованої території. При цьому позивач зазначає що він двічі намагався виїхати з окупованих територій, проте це йому не вдалось.

Відповідач заперечує проти таких доводів, з посиланням на обставини, встановлені службовим розслідуванням.

Надаючи оцінку доводам позивача та запереченням відповідача, суд виходить із наступного.

Так, відповідно до ч.ч.1,2,4 ст.2 Дисциплінарного статуту, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові.

Відповідно до ч.1 ст.4 Дисциплінарного статуту, наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.

Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень (ч.2 ст.4 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч.3 ст.4 Дисциплінарного статуту, наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості. За потреби прямий керівник може віддати (видати) наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього керівника, про що він повідомляє безпосередньому керівнику підлеглого або підлеглий сам доповідає про отримання нового наказу своєму безпосередньому керівнику (ч.4 ст.4 Дисциплінарного статуту).

Таким чином, аналіз статті 4 Дисциплінарного статуту доводить, що наказ необов`язково має бути відданий у письмовій формі, також допускається форма його віддання усно та з використанням технічних засобів зв`язку.

У висновку службового розслідування зазначено, що дисциплінарною комісією були відібрані письмові пояснення у ОСОБА_2 , який пояснив, що з 14.05.2018 по березень 2022 року перебував на посаді начальника УПП в Херсонській області ДПП. 24.02.2022 року особовий склад знаходився на території управління, тому було дано вказівку про шикування на якому доведено всю оперативну інформацію, вказівки по організації несення служби, в тому числі про необхідність підготовки до евакуації на визначену територію для подальшого несення служби в разі загострення оперативної обстановки та надходження такої вказівки в подальшому. Завчасно були підготовлені списки о/с та службовий транспорт для здійснення евакуації. Також з органами місцевої влади було погоджено про надання трьох автобусів типу «Богдан» для евакуації поліцейських та їх сімей в разі необхідності. 25.02.2022 року близько 11 години було доведено особовому складу управління в тому числі заступникам по напрямкам про необхідність підготуватись до можливої евакуації, так як в цей момент знаходився в оперативному штабі ГУНП та за наявною інформацією все вказувало на подібний розвиток ситуації в подальшому. Заступниками начальника управління було проведено необхідну роботу та доведення інформації особисто керівникам по напрямках. Вказівку про переміщення в місто Вознесенськ Миколаївської області для подальшого несення служби було дано 25.02.2022 близько 20 години. Доведено негайно через заступників, керівників та в групи месенджеру телеграм безпосередньо. В подальшому більшість поліцейських залишились в місті Херсон, мотивуючи неможливістю покинути місце проживання та інші причини. В подальшому о/с в кількості близько 60 поліцейських та окремі члени сімей вибули на близько 20 одиницях службового автотранспорту в Миколаїв, а пізніше в м. Вінниця за вказівкою керівництва ДПП. Значна частина автопарку УПП залишилась на території міста Херсон. Точні причини та обставини не прибуття окремих поліцейських не відомі.

Доказів на підтвердження таких пояснень до суду не надано, що враховується судом, але це не є достатнім доказом для визнання протиправними оскаржуваних наказів, оскільки суд вважає, що обіймаючи посаду поліцейського, будучи обізнаним про свої обов`язки, позивач повинен був усвідомлювати необхідність виїзду з окупованої території.

При цьому, з листа Херсонської Обласної військової адміністрації від 05.08.2022 року №01-01-66-2846/0/33 вбачається, що з 01 березня 2022 року м. Херсон, а в подальшому, територія Херсонської області була окупована росiйськими військами. Фактично з 26 лютого 2022 року припинився безперешкодний доступ до м. Херсона, всі шляхи в їзду та виїзду з міста було заблоковано вiйськовими РФ.

10 березня 2022 року Національна поліція України видала наказ № 190 «Про деякі питання проходження поліцейськими служби в період дії воєнного стану», яким зобов`язала всіх поліцейських, які перебувають на тимчасово окупованих територіях протягом 1 доби виїхати на підконтрольну Україні територію для реєстрації та постановки на облік.

Статтею 5 Дисциплінарного статуту передбачено порядок виконання наказу.

Так, відповідно до ч. 1 цієї статті, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу (ч. 2 ст. 5 Дисциплінарного статуту). Однак, позивач не повідомила негайно про відсутність можливості виконати наказ.

В позовній заяві позивач зазначає, що ОСОБА_1 , приблизно о 20:00 23 лютого 2022 року заступила на нічну зміну, та в день початку повномасштабного вторгнення перебувала при виконанні безпосередніх посадових обов`язків у м. Херсон. Зранку 24 лютого 2022 року у зв`язку з початком повномасштабного вторгнення Російської Федерації на територію України, керівник УПП Національної поліції України в Херсонській області капітан поліції ОСОБА_2 довів до особового складу усний наказ про евакуацію до м. Миколаїв. На виконання наказу позивач на службовому автомобілі вирушила у напрямку м. Миколаїв, проте під час евакуації через месенджер «Телеграм» отримала новий наказ керівника УПП Національної поліції України в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_2 про повернення до місця дислокації, а саме до м. Херсон. На виконання наказу о другій половині цього ж дня я прибула до м. Херсон.

За відсутності інших наказів, 25 лютого 2022 року позивач вийшла на роботу з метою забезпечення комплексу заходів, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, забезпечення дотримання конституційних прав і свобод i людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб та виконувала свої безпосередні посадові обов`язки незважаючи на загрозу окупації міста. Фактично з початку повномасштабного вторгнення і по 28 лютого 2022 року я продовжувала нести службу та виконувати свої посадові обов`язки із забезпечення громадського порядку на території м. Херсон, відпрацьовувала виклики, запобігала мародерству, допомагала громадянам, разом з більш як 30-ма іншими співробітниками Національної поліції України. Ми щоденно перебували на зв`язку з керівництвом, а отже наше місце розташування та участь у забезпеченні порядку у м. Херсон були добре відомі керівництву,

Після 28 лютого 2022 року російські військові повністю окупували м. Херсон і продовжували просуватися областю, у зв`язку з чим поліцейські у месенджері «Телеграм» отримали від капітана поліції ОСОБА_2 , який по березень 2022 року перебував на посаді начальника УПП в Херсонській області Департаменту патрульної поліції, голосове повідомлення з вказівкою залишатися по домівках. Пізніше я планувала виїхати з міста, але, оскільки за містом тривали бойові дії, змоги безпечно проїхати не було, жодних наказів від керівництва щодо евакуації особового складу не надходило, евакуацію забезпечено не було. Утім, після цього я і надалі намагалася продовжувати нести службу та виконувати свої посадові обов`язки та здійснювала патрулювання території задля запобігання мародерству та іншим хуліганським діям.

У висновку службового розслідування дисциплінарною комісією в ході опитування поліцейських УПП в Херсонській області встановлено, що частина особового складу виїхала на підконтрольну територію з урахуванням обставин бойових дій. Решта залишились за місцем мешкання. Через декілька тижнів частково бойові дії в Херсонській області зменшили активність та з`явилась можливість виїзду особовим складом з окупованої Херсонської області на підконтрольну територію м. Миколаєва.

При цьому, відповідно до довідки ВКЗ Управління патрульної поліції в Херсонській області ДПП від 27.08.2022 року в період, з 10 березня до 17 травня 2022 року, з тимчасово окупованої території Херсонської області, виїхало 163 поліцейських управління патрульної поліції в Херсонської області Департаменту патрульної поліції (довідка від 03.08.2022 року).

Крім того, відповідно до довідки УКЗ ГУНП в Херсонській області від 31.05.2022 року №1037/2/02-2022, станом на 24.02.2022 штатна чисельність поліцейських в ГУНП в Херсонській області складала 2419 одиниць, некомплект складав 302 посади, фактична чисельнiсть поліцейських складала 2117 працівників. Станом на 18.04.2022 з тимчасово окупованої території України, зокрема м. Херсона та Херсонської області на підконтрольну Українi територiю всього евакуювався (передислокувався) 781 поліцейський. Станом на 09.05.2022 - 1467 поліцейських. Станом на 31.05.2022 - 1525 поліцейських.

За інформацією Херсонської обласної військової адміністрації, станом на 30.05.2022 року, за даними операторів мобільного зв`язку тимчасово окуповану територію Херсонської області покинуло 178 224 особи жителів Херсонської області.

Суд зазначає, що служба в поліції вимагає наявність у її працівників додаткових психологічних якостей, зокрема таких як: відчуття відповідальності, здатність логічно мислити і дотримуватися спокою в складних ситуаціях, здатність приймати рішення у складних ситуаціях.

При цьому позивачем не заперечується факт відсутності його на службі в період з 23.04.2022 по 03.05.2022.

Фактично позивач, починаючи з 24.02.2022 та до моменту розгляду справи, перебуває на окупованій території Херсонської області та про жодні спроби прибути до місця дислокації підрозділу у місті Миколаїв керівництву не повідомляв. Натомість зважав на відсутність можливості виїхати, що суперечить встановленим судом обставинам.

Суд також враховує, що зазначені позивачем підстави для залишення на окупованій території Херсонської області не є для поліцейського поважною причиною для самовільного залишення місця служби та дислокації підрозділу, де служив позивач.

Натомість суд звертає увагу, що поліцейському не надано повноважень самостійного, вільного визначення ним місця несення служби, зміну підрозділу, самостійного усунення поліцейським від виконання обов`язків за основним місцем несення служби без відповідного наказу прямого керівника.

Підсумовуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з врахуванням реального військового стану на території України. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Відповідно до ч.3 ст.19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з п.8 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Відповідачем доведено та підтверджено наявність скоєння позивачем дисциплінарного проступку, який полягав у вчиненні ним прогулу.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Суд вважає, що накладене дисциплінарне стягнення є співмірним із виявленим проступком позивача, та є необхідним засобом підтримання службової дисципліни, а тому відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог про визнання протиправними та скасування наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 287 від 19.05.2022 року в частині притягнення до дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 815 о/с від 01.06.2022 року у частині застосування дисциплінарного стягнення до інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Як наслідок - відсутні підстави для задоволення і решти позовних вимог як таких, що є похідними.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

В пункті 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бендерський проти України" від 15 листопада 2007 року, заява № 22750/02, зазначено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися в світлі обставин кожної справи.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на Відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Згідно зі ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що у задоволенні адміністративного позову необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 241-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул.Ернеста,буд.3, м.Київ, 03048), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (пр.-кт Адмірала Сенявіна,128, м.Херсон, 73034) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в місячний строк з дня отримання повного тексту судового рішення, в порядку п.15.5 Перехідних положень КАС України.

Суддя К.С. Єфіменко

.