Справа № 802/1158/18-а
Суддя: Стародуб О.П.
Дата ухвалення: 2023-03-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2023 року

м. Київ

справа № 802/1158/18-а

адміністративне провадження № К/9901/63714/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючий - Стародуб О.П.,

судді -Берназюк Я.О., Кравчук В.М.,

розглянув в порядку письмового провадження касаційну скаргу Державної екологічної інспекції у Вінницькій області на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 08.06.2018 (суддя - Крапівницька Н.Л.) та постанову Вінницького апеляційного адміністративного суду від 12.09.2018 (судді - Сушко О.О., Залімський І.Г., Смілянець Е.С.)

у справі за позовом Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради до Державної екологічної інспекції у Вінницькій області про визнання дій неправомірними, зобов`язання вчинити дії,

ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

У квітні 2018 року Департамент комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради звернувся до суду з позовом, у якому просив:

- визнати неправомірними дії відповідача щодо проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у період з 27.02.2018 по 27.03.2018 у Департаменті комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради;

- визнати протиправним та скасувати Акт відповідача №115/ВН перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, що проведена у період з 27.02.2018 по 27.03.2018;

- визнати протиправним та скасувати припис відповідача від 14.03.2018.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Судами попередніх інстанцій встановлено, що на підставі виданих відповідачем наказу від 27.02.2018 №29-П (том 1, а.с.33) та направлення на перевірку №091 від 27.02.2018 (том 1, а.с.11), проведено позапланову перевірку дотримання позивачем вимог природоохоронного законодавства під час будівництва комплексу по знешкодженню побутових відходів (на території Людавської сільської ради Жмеринського району Вінницької області).

Відповідно до направлення №091 від 27.02.2018 термін проведення перевірки - з 27.02.2018 по 14.03.2018, а підстава проведення позапланової перевірки - лист Вінницької обласної державної адміністрації №1373/01.01-23/2.18 від 16.02.2018., який одержаний відповідачем 27.02.2018.

В акті №115/ВН, виданого за результатами перевірки, міститься інформація про те, що позапланову перевірку проведено в зв`язку із надходженням листа Вінницької обласної державної адміністрації №1373/01.01-23/2.18 від 16.02.2018 та ухвали слідчого судді Жмеринського міжрайонного суду від 15.03.2018.

До матеріалів справи долучено ухвалу слідчого судді Жмеринського міжрайонного суду від 15.03.2018 по справі №1-кс/130/158/2018 (том 1, а.с.96-100).

За результатами перевірки відповідачем складено Акт №115/ВН перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства (том 1, а.с.13-19).

На підставі акта, який складено за результатами перевірки, відповідачем складено припис від 14.03.2018 (том 1, а.с.20-21).

Позивач, вважаючи дії відповідача щодо проведення перевірки та оформлення результатів перевірки протиправними, звернувся до суду із цим позовом .

ЗМІСТ РІШЕНЬ СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 08.06.2018, яке залишено без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 12.09.2018, позов задоволено частково.

Визнано протиправними дії Державної екологічної інспекції у Вінницькій області (вул. 600-річчя, 19, м. Вінниця, 21100, ) щодо проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у період з 27.02.2018 по 27.03.2018 у Департаменті комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради (вул. Соборна, 59, м. Вінниця, 21050, ).

Визнано протиправним та скасовано припис від 14.03.2018 Державної екологічної інспекції у Вінницькій області.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги частково виходив з того, що підстави проведення перевірки суперечать підставам, що закріплені в ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". В переліку визначених підстав не зазначено причиною для проведення перевірки листи обласних державних адміністрацій.

Позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства проведена у період з 27.02.2018 по 27.03.2018, в той час, як ухвала слідчого судді Жмеринського міськрайонного суду від 15.03.2018 щодо перевірки дотримання позивачем вимог природоохоронного законодавства під час будівництва комплексу по знешкодженню побутових відходів на території Людавської сільської ради Жмеринського району не могла стати підставою проведення перевірки, оскільки перевірка проводилась ще з 27.02.2018 по 14.03.2018 включно.

У приписі від 14.03.2018 зазначено, що перевірка проводилась у період з 26.02.2018 по 14.03.2018, що суперечить наказу №29-П від 27.02.2018 та направленню №091 від 27.02.2018.

Таким чином, відповідач видав наказ на проведення позапланової перевірки №29-П від 27.02.2018 та направлення №091 від 27.02.2018 на проведення перевірки без наявних підстав визначених ст.6 Закону № 877.

Відмовляючи у задоволенні інших позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що Акт перевірки та викладені у ньому факти та висновки не можна розглядати як рішення суб`єкта владних повноважень, що породжує для суб`єкта господарювання певні правові наслідки. Акт є виключно носієм доказової інформації про виявлені податковим органом під час проведення перевірки порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб`єктами господарювання, обов`язковим документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, він не є обов`язковим до виконання та не тягне сам по собі для позивача жодних правових наслідків.

Суд апеляційної інстанції погодився із висновками суду першої інстанції та виходив з того, що судом першої інстанції встановлено усі обставини справи та правильно застосовано до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Щодо відмови у задоволенні позовної вимоги про визнання протиправним та скасування Акта №115/ВН суд апеляційної інстанції погодився з висновком суду першої інстанції про те, що підстави для задоволення цієї вимоги відсутні, та виходив з того, що Акт державного чи іншого органу - це юридична форма рішень цих органів, тобто офіційний письмовий документ, який породжує певні правові наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших суспільних відносин і має обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин. Акт перевірки та викладені у ньому факти не можна розглядати як рішення суб`єкта владних повноважень, що породжує для суб`єкта господарювання певні правові наслідки.

Суд апеляційної інстанції виходив з того, що доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.

ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ

В обґрунтування касаційної скарги відповідач покликається на порушення судом першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Просить рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції скасувати та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову..

Зокрема, покликається на те, що підставою для проведення перевірки став лист Вінницької ОДА №1373/01.01-23/2.18 від 16.02.2018 та ухвала слідчого судді Жмеринського міськрайонного суду від 15.03.2018. Ухвали слідчих суддів є обов`язковими до виконання, відтак виконання вимог, зазначених в ухвалі, є підставою для проведення перевірки.

Висновки про порушення відповідачем вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», зокрема, щодо проведення державного нагляду (контролю) та не оформлення результатів перевірки без застосування уніфікованої форми акту щодо позивача є безпідставним, оскільки цей Закон не розповсюджується на органи місцевого самоврядування, які не є суб?єктами господарювання.

Судами, визнаючи протиправним та скасовуючи припис відповідача від 14.03.2018, не зазначено підстав та мотивів скасування припису.

Відзив на касаційну скаргу до суду не надходив.

ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Відповідно до статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить:

-організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства.

За правилами частини 3 статті 35 цього Закону порядок здійснення державного контролю за охороною навколишнього природного середовища та використанням природних ресурсів визначається цим Законом та іншими законами України.

Закон України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V) визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до статті першої цього Закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до статті 2 Закону № 877-V (тут і далі у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Статтею 6 Закону №877 передбачено, що підставами для здійснення позапланових заходів є:

подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Не виправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;

неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною 4 статті 2 цього Закону (ч.2 ст. 6 Закону № 877).

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. (ч. 1 ст. 7 Закону № 877).

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (ч. 2 ст. 7 Закону № 877).

У відповідності до ч. 6 ст. 7 Закону № 877, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: - дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частина 7 статті 7 Закону № 877-V).

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (частина 8 статті 7 Закону № 877-V).

Під час розгляду справи судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що позапланову перевірку дотримання позивачем вимог природоохоронного законодавства під час будівництва комплексу по знешкодженню побутових відходів проведено відповідачем без передбачених Законом № 877-V підстав та за межами визначених строків перевірки.

За таких обставин суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку щодо протиправності дій відповідача по проведенню позапланової перевірки дотримання позивачем вимог природоохоронного законодавства та прийняли рішення про часткове задоволення позову.

Покликання відповідача в обґрунтування касаційної скарги щодо підстав позапланової перевірки на те, що позапланова перевірка проведена на підставі ухвали слідчого судді Жмеринського міжрайонного суду від 15.03.2018 по справі №1-кс/130/158/2018 є безпідставним, оскільки зважаючи на дату її постановлення така ухвала була відсутня на час прийняття 27.02.2018 рішення про проведення позапланової перевірки та її фактичного проведення, відтак не могла бути використана відповідачем як підстава перевірки.

Також безпідставним є покликання відповідача на непоширення на перевірку позивача Закону № 877-V, оскільки будучи замовником будівельних робіт орган місцевого самоврядування виступає суб?єктом господарювання, відтак на перевірку такої його діяльності поширюються вимоги Закону № 877-V.

Покликання відповідача в обґрунтування касаційної скарги на те, що суди першої та апеляційної інстанції належним чином не мотивували свої рішення в частині скасування припису про усунення порушень вимог законодавства, також є безпідставним, оскільки оскаржуваний припис підлягав скасуванню як такий, що винесений за наслідками незаконно проведеної перевірки.

Щодо відмови судів у задоволенні позовної вимоги про визнання протиправним та скасування Акту №115/ВН перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства суд виходить з наступного.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів).

Під рішенням суб`єкта владних повноважень у контексті положень Кодексу адміністративного судочинства України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Нормативно-правовий акт - це акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування (п. 18 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п. 19 ч. 1 ст.4 КАС України).

Обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

Пунктами 1 та 2 ч. 1 ст. 4 КАС України визначено, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Частиною 1 ст. 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Водночас право на судове оскарження не є абсолютним, наявність лише формальної або процедурної помилки, без врахування рішення, яке має для суб`єкта конкретні юридичні наслідки, не є підставою для звернення до суду.

Отже, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод та інтересів.

У свою чергу до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, які породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин, вчинені ними при здійсненні владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, якщо позивач вважає, що цими рішеннями, діями чи бездіяльністю його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Акт перевірки - це документ, в якому зафіксовано факти та оціночні судження осіб, що її проводили, тому до акта можуть пред`являтися лише ті вимоги, що стосуються, доказів. Оцінка акта перевірки, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки контролюючого органу щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, тобто такий акт та дії посадових осіб контролюючого органу зі складання цього акта не створюють правових наслідків, не породжують, не змінюють та не звужують права особи, не встановлюють для неї додаткових обов`язків та не покладають відповідальність, а тому не є рішенням (діями) суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 5 КАС України, які можуть бути оскаржені до адміністративного суду.

У постановах від 06.12.2022 у справі №804/8776/15, від 19.10.2022 у справі №200/7428/21, від 13.04.2021 у справі №640/19671/18, від 16.09.2021 у справі №640/20588/18, від 16.03.2023 у справі № 440/781/19 Верховний Суд дійшов наступного висновку:

«… висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій посадових особі контролюючого органу і самі собою не породжують правових наслідків для позивача та відповідно такий акт, дії по його складанню та висновки у ньому не зумовлюють виникнення будь-яких прав і обов`язків для позивача або настання негативних наслідків, не порушують його прав, свобод або інтересів, що, унеможливлює розгляд вимог про визнання протиправними та скасування таких у порядку адміністративного судочинства.

Суд зазначає, що «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду. ….»

За правилами п. 5 ч. 1 ст. 349, ч. 1 ст. 354 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі чи залишити позов без розгляду у відповідній частині.

Суд касаційної інстанції скасовує судові рішення в касаційному порядку повністю або частково і залишає позовну заяву без розгляду або закриває провадження у справі у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 3 ст. 341 КАС України).

В той же час, п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України передбачено, що суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

За таких обставин, рішення судів попередніх інстанцій в частині позовних вимог щодо оскарження дій відповідача по складанню Акта №115/ВН підлягають скасуванню із закриттям провадження у справі в цій частині.

В іншій частині рішення судів попередніх інстанцій слід залишити без змін.

Керуючись статтями 343, 349, 350, 354, 355, 356 КАС України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Державної екологічної інспекції у Вінницькій області задовольнити частково.

Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 08.06.2018 та постанову Вінницького апеляційного адміністративного суду від 12.09.2018 скасувати в частині відмови у задоволенні позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування Акта №115/ВН, і в цій частині провадження у справі № 802/1158/18-а - закрити.

В іншій частині рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 08.06.2018 та постанову Вінницького апеляційного адміністративного суду від 12.09.2018 у цій справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:

О.П. Стародуб

Я.О. Берназюк

В.М. Кравчук