Справа № 405/2467/22 (2-а/405/22/22)
Суддя: Суховаров А.В.
Дата ухвалення: 2023-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
23 березня 2023 року справа 405/2467/22
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючий суддя Суховаров А.В.
судді Головко О.В., Ясенова Т.І.,
заслухавши доповідь судді доповідача щодо апеляційної скарги Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Ленінського районного суду м.Кіровограда від 12.07.2022 в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення

ОСОБА_1 03.06.2022 звернувся до Ленінського районного суду м.Кіровограда з позовом до Державної служби України з безпеки на транспорті, в якому просить скасувати постанову серія ВМ №00006269 від 06.01.2022 у справі про адміністративне правопорушення, якою на нього накладений штраф в сумі 8500 гривень за частиною 2 статті 132-1 КУпАП (ас1).
Ухвалою Ленінського районного суду м.Кіровограда від 08.06.2022 відкрито провадження в адміністративній справі та судовий розгляд призначений на 12.07.2022. Про призначення справи повідомлено на електронну адресу відповідача (ас25-32).
Рішенням Ленінського районного суду м.Кіровограда від 12.07.2022 позов задоволений. Рішення оприлюднено в єдиному державному реєстрі судових рішень 29.11.2022 (ас33).
На дане рішення Державною службою України з безпеки на транспорті 01.02.2023 подана апеляційна скарга з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження. Пропуск строку пояснюють тим, що дізнались про рішення суду з єдиного державного реєстру судових рішень. Приміщення служби розташовано в будівлі критичної інфраструктури поруч з військовими об`єктами. Через постійні повітряні тривоги та відключення електроенергії вихід працівників на роботу є обмеженим (ас90,103).
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.02.2023 апеляційна скарга залишалась без руху. Апеляційний суд зазначив, що відповідач не надає доказів на підтвердження доводів про причини пропущення десятиденного строку на апеляційне оскарження. Для усунення недоліків Державній службі України з безпеки на транспорті пропонувалось вказати причину, чому вони, знаючи про призначення розгляду справи, не звертались за отриманням тексту оскаржуваного судового рішення, та чому, при стислих строках апеляційного оскарження, подали апеляційну скаргу через два місяці після отримання судового рішення.
В поданій заяві відповідач ще раз стверджує що не отримували оскаржуване рішення.

Відповідно до частини 4 статті 18 КАС України, єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу в судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Відповідно до частини 5 статті 18 КАС України, суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Відповідно до частини 6 статті 18 КАС України, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного і комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку.
Відповідно до абзаців 2, 3 частини 8 статті 18 КАС України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом. Особливості використання електронного підпису в єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Відповідно до пункту 2 частини 6 статті 251 КАС України, днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення судового рішення на офіційну електронну адресу особи.
Рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08.2021 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) єдиної судово інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відповідно до пункту 5.3 Положення, електронне повідомлення автоматично створена та передана в електронній формі інформація, в тому числі про доставку, отримання, реєстрацію, відмову в реєстрації електронного документа адресатом.

Відповідно до пункту 6.14 Положення, єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система забезпечує ведення єдиного державного реєстру судових рішень.

Відповідно до абзацу 3 пункту 11 Положення, керівник юридичної особи засобами програмного забезпечення електронного кабінету може уповноважувати працівників юридичної особи (в тому числі себе) або інших фізичних осіб на перегляд, створення, надсилання електронних документів, а також вчинення інших дій від імені юридичної особи з використанням власних електронних кабінетів таких фізичних осіб.

Відповідно до пункту 17 Положення, особам, які зареєстрували електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до абзаців 1, 2 пункту 37 Положення, підсистема електронний суд забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справи в електронному вигляді до електронних кабінетів учасників справи. До електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах системи правосуддя. Документи у справах надсилаються до електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом, чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя.

З огляду на викладене, формування ухвали про відкриття провадження та рішення суду в автоматизованій системі діловодства судів та направлення процесуальних документів до єдиного державного реєстру судових рішень є автоматичним направленням рішення суду до електронного кабінету суб`єкта владних повноважень, який є учасником справи.

Відповідно до пункту 21 Положення, користувачі зобов`язані використовувати технічні засоби і технології, що мають забезпечувати належну якість та інформаційну безпеку передачі і отримання інформації, зображення та звуку, й самостійно несуть ризики технічної неможливості отримання доступу до єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, погіршення якості чи переривання зв`язку тощо.

Відповідно до пункту 42 Положення, засобами єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого електронного кабінету. У разі наявності в особи електронного кабінету засобами єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства судів підтвердження доставлення до електронного кабінету користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства судів надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого електронного кабінету.

Згідно листа Державної судової адміністрації України №15-17888/21 від 04.10.2021, якщо сторона зареєстрована в єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, то на її електронний кабінет в автоматичному режимі надсилаються всі електронні документи, які містяться в автоматизованій системі діловодства судів. Функціонал автоматизованій системі діловодства судів надає можливість встановити чи має сторона зареєстрований електронний кабінет, а також фіксує дані про час, дату доставки, перелік осіб, яким доставлено документ до електронного кабінету.

Отже, знаючи про відкриття провадження у справі та дату прийняття рішення, відповідач проявив байдужість і незацікавленість до цієї справи та жодного разу не звертався для отримання судового рішення, що свідчить про відсутність інтересу до справи.

Колегія суддів наголошує, що Україна витратила значні кошти та створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює електронний кабінет в єдиній судовій інформаційній телекомунікаційній системі.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України від 03.04.2008). Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, направлених на зволікання розгляду справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (Юніон Аліментарія Сандерс проти Іспанії від 07.07.1989). Обов`язком заінтересованої особи є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (Тойшлер проти Німеччини від 04.10.2001).

В пунктах 46, 47 рішення Європейського суду з прав людини від 29.01.2016 у справі Устименко проти України підкреслено, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатись перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий тільки коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Колегія суддів не знаходить таких особливих і непереборних обставин, які б виправдовували подання апеляційної скарги через два місяці після оприлюднення оскаржуваного рішення. Пасивне очікування значний проміжок часу, при тому що було достеменно відомо про розгляд справи, є невиправданим. Колегія суддів не вбачає підстав для перегляду справи, рішення у якій тривалий час набрало законної сили.

Керуючись пунктом 4 частини 1 статті 299 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів.

Головуючий суддя А.В. Суховаров

суддя О.В. Головко

суддя Т.І. Ясенова