Справа № 585/1786/22
Суддя: Катунов В.В.
Дата ухвалення: 2023-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Шульга В.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2023 р. Справа № 585/1786/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Катунова В.В.,

Суддів: Ральченка І.М. , Бершова Г.Є. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Роменського міськрайонного суду Сумської області від 20.10.2022, вул. Соборна, 12, м. Ромни, Сумська область, 42000 по справі № 585/1786/22

за позовом ОСОБА_1

до Роменського РВП ГУНП в Сумській області

про скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Роменського РВП ГУНП в Сумській області, в якому просила скасувати постанову серії ГАБІ № 645503 по справі про адміністративне правопорушення від 18.06.2022 СРПП Роменського РВП ГУНП в Сумській області.

Ухвалою Роменського міськрайонного суду Сумської області від 11.08.2022 року адміністративний позов ОСОБА_1 , з підстав не подання позивачем квитанції про сплату судового збору та заяви про поновлення строку з зазначенням доказів поважності причин пропуску строку для оскарження постанови серії ГАБІ № 645503 року - залишено без руху. Надано строк, протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

18.10.2022 року ОСОБА_1 надала суду заяву про усунення недоліків. В заяві позивач вказала, що вона являється учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, а тому просить звільнити її від сплати судового збору. Також зазначила, що про існування оскаржуваної постанови вона дізналася з автоматизованої системи виконавчого провадження після ознайомлення з постановою про відкриття виконавчого провадження 30.07.2022 , а тому просила поновити строк на оскарження постанови № ГАБІ № 645503 від 18.06.2022 виданого СРПП Роменського РВП ГУНП в Сумській області та рахувати з 30.07.2022.

Ухвалою Роменського міськрайонного суду Сумської області від 20.10.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Роменського РВП ГУНП в Сумській області про скасування повернуто позивачу.

Не погоджуючись з зазначеною ухвалою, позивачем до суду подано апеляційну скаргу в якій, з підстав порушення судом норм процесуального права просила скасувати зазначену ухвалу, прийняти нове судове рішення, яким, направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідачем відзиву на апеляційну скаргу подано не було. Відповідно до ч.4 ст.304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч.2 статті 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Згідно п.3 ч.1 статті 294 КАС України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо: повернення заяви позивачеві (заявникові).

Керуючись вказаними нормами, суд призначив дану справу до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді, розглянувши та перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 1 ч.4 ст. 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Судова колегія звертає увагу, що наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі унеможливлюють відкриття провадження в адміністративній справі, а суддя в будь-якому випадку, перед тим як відкрити провадження у справі, зобов`язаний перевірити відсутність таких підстав.

Чинним законодавством передбачено повернення позовної заяви, якщо у встановлений судом строк позивачем не виконано вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху. Повернення позовної заяви - це процесуальна дія, яка припиняє розгляд конкретної позовної заяви на стадії відкриття провадження без вирішення спору по суті, у випадку неможливості її розгляду з підстав, які можуть бути усунуті особою, яка звернулася до суду.

Матеріали справи свідчать, що поверненню позовної заяви передувало залишення її без руху для усунення визначеного переліку встановлених судом першої інстанції недоліків.

За таких умов, для вирішення справи необхідно з`ясувати чи заважали встановлені судом недоліки відкриттю провадження у справі, а також чи здійснено позивачем належні дії для їх усунення.

Залишаючи без руху позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано вмотивованого клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Щодо пропущеного позивачем строку звернення до суду з цим позовом, колегія суддів зазначає наступне.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до частин першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За змістом ст.122 КАС України початок перебігу строку звернення до адміністративного суду законодавець пов`язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Так, ОСОБА_1 оскаржується постанова по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБІ № 645503 від 18 червня 2021 року.

Згідно ч.2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до п.п.15-16 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, постанова по справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст.285 КУпАП оголошується негайно після закінчення розгляду адміністративної справи.

Копія постанови по справі про адміністративне правопорушення вручається особі, притягнутій до адміністративної відповідальності, особисто під підпис. У постанові по справі про адміністративне правопорушення зазначається дата її вручення і ставиться підпис правопорушника. У разі якщо копія постанови по справі про адміністративне правопорушення надсилається поштою, про це робиться відповідна відмітка у справі.

Матеріалами справи встановлено, що постанова по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБІ № 645503 від 18.06.2021 містить підпис про її отримання.

В обґрунтування заяви про поновлення строку на оскарження постанови про адміністративне правопорушення позивач посилається на те, що про існування оскаржуваної постанови вона дізналася 30.07.2022 з автоматизованої системи виконавчого провадження після ознайомлення з постановою про відкриття виконавчого провадження.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Дослідивши зміст оскаржуваної постанови колегія суддів приходить до висновку, що доводи апелянта про те, що про існування оскаржуваної постанови суду вона дізналася після отримання про відкриття виконавчого провадження не є обґрунтованими та не можуть бути взяті колегією суддів до уваги, оскільки з приєднаної до матеріалів справи копії постанови про адміністративне правопорушення серії ГАБІ № 645503, слідує, що позивачем власноручним підписом підтверджено факт отримання копії зазначеної постанови.

Доказів, які б спростовували не отримання ОСОБА_1 оскаржуваної постанови не надано ні до суду першої, ні до суду апеляційної інстанції.

Щодо доводів апелянта про те, що позивач не здійснювала підпис оскаржуваної постанови, колегія суддів зазначає, що зазначені обставини викладені позивачем лише в апеляційній скарзі, в заяві про усунення недоліків, що стали підставою для залишення позовної заяви без руху не зазначалися. Крім того, суд не може порівнювати підписи особи з метою встановлення їх ідентичності, оскільки для цього необхідні спеціальні знання і відповідь на питання чи виконано підпис даною особою чи іншою, може дати лише почеркознавча експертизи. Клопотань про призначення експертизи матеріали справи не містять.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Колегія суддів вважає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Враховуючи викладене, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності поважних підстав для поновлення ОСОБА_1 строку звернення до суду з цим позовом, що відповідно до п.3 ч.4 ст.169 КАС України є безумовною підставою для повернення позовної заяви.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оцінюючи викладене в сукупності, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно та у достатньому обсязі встановив обставини справи, і ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до ст.316 КАС України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 312 , 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Роменського міськрайонного суду Сумської області від 20.10.2022 по справі № 585/1786/22 залишити без змін .

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач В.В. Катунов
Судді І.М. Ральченко Г.Є. Бершов