Справа № 480/6817/22
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2023-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 березня 2023 року Справа № 480/6817/22
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Глазька С.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Тринадцятий елемент" до Київської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення та картки відмови,-
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Тринадцятий елемент" звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Київської митниці Державної митної служби України, в якій просить визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA100320/2022/000039/2 від 14.06.2022 та картку відмови Київської митниці Державної митної служби України № UA100320/2022/000640 від 14.06.2022.
Позов обґрунтований позивачем тим, що між покупцем ТОВ «Тринадцятий елемент» та продавцем «Євро Еллойз Лімітед» (EURO ALLOYS LIMITED) 30 травня 2022 року було укладено договір купівлі-продажу алюмінієвого дроту (катанки) з первинного алюмінію (УКТЗЕД - 76051100). Відповідно до договору поставка здійснювалася на умовах FCA IT Trieste Італія Incoterms 2020 та вартість однієї тони алюмінієвої катанки визначалася за формулою: LME cash settlement (відповідно до котирувального періоду, а саме: 31 травня 2022) плюс премія 780 дол. США за метричну тону. 13 червня 2022 року ТОВ «Тринадцятий елемент» для митного контролю та оформлення товару - «Електротехнічний алюмінієвий дріт (катанка) марка АА1350 Н-12 та EN AW 1370 Н-11, виготовлений з нелегованого первинного алюмінію, з круглим поперечним перерізом діаметром 9,5+/-0,5 мм» було подано митну декларацію (далі - МД) № UA100320/2022/385341. До митного оформлення для підтвердження митної вартості товарів декларантом було надано відповідні документи. Під час проведення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за електронною МД № UA100320/2022/385341 від 13.06.2022, підрозділом митного органу ВМО-1 МП «Столичний» Київської митниці Державної митної служби України було визначено, що документи, подані для підтвердження митної вартості товару відповідно до статті 53 Митного кодексу України, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 13 червня 2022 року ТОВ «Тринадцятий елемент» надіслало відповідачу додаткові документи. Відповідач, отримавши вказані документи, не погодився з доводами позивача щодо необхідності застосування методу визначення митної вартості товару за ціною контакту згідно з митним режимом імпорту та прийняв оскаржувані рішення.
Позивач вважає оскаржувані рішення протиправними, оскільки надані позивачем документи не містили жодних розбіжностей, а митна вартість декларованого товару підтверджувалась у повному обсязі.
Ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Таким чином, в порядку здійснення митного контролю на підставі та відповідно до п.5 ст.54, п.1,4 ст.337, 320 Митного кодексу України, встановлено невідповідність заявленої митної вартості товару та вартості операцій з товарами з подібними характеристиками. На підставі вищевикладеного у митниці сформувався цілком обґрунтований сумнів щодо дійсної митної вартості товару.
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Зазначає, що сумніви митниці є обґрунтованими, оскільки надані декларантом документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за ці товари.
У зв`язку з ненаданням відповідних документів, які підтверджують задекларовану вартість товару і було прийняте оскаржуване рішення.
На вказаний відзив позивачем надана відповідь, в якій він зазначає, що відповідач у відзиві вказує на те, що заявлена декларантом митна вартість товарів не могла бути визнана у зв`язку з тим, що у наданих документах відсутні відомості, що підтверджують повноту врахування числового значення складової митної вартості, пов`язаного з пакуванням товару та ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінюваний товар. Проте, відповідно до умов договору №S9083 від 30.05.2022, вартість пакувальних матеріалів включено у вартість товару відповідно до пункту «пакування». Тобто, зазначені твердження митного органу не відповідають фактичним умовам проведення зовнішньоекономічної господарської операції, адже відповідно до ч. 1 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням. За умовами договору вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, включена у ціну товару, що повністю відповідає вимогам ч. 10 ст. 58 МК України. При складанні інвойсу продавець товару не повинен був окремо зазначати вартість пакувальних матеріалів, оскільки відповідно до умов договору, пакування включено у ціну товару. Відповідач зазначає, що оскільки у документах, поданих до митного оформлення, містилися розбіжності та декларантом, в порушення вимог ст. 58 МК України, документально не підтверджено вартісні показники складових митної вартості, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовано. Проте, Київською митницею Державної митної служби України не взято до уваги додатково надані позивачем документи та не враховано аргументи декларанта ТОВ «Тринадцятий елемент» щодо необхідності застосування методу визначення митної вартості товару за ціною контакту згідно з митним режимом імпорту. У додатково поданих позивачем документах не було розбіжностей. Всі вартісні показники складових митної вартості було підтверджено наданими документами.
Дослідивши наявні матеріали справи, заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
30 травня 2022 року між покупцем ТОВ «Тринадцятий елемент» (позивачем) та продавцем «Євро Еллойз Лімітед» (EURO ALLOYS LIMITED) було укладено договір купівлі-продажу S9083 алюмінієвого дроту (катанки) з первинного алюмінію (УКТЗЕД - 76051100).
Відповідно до договору поставка здійснювалася на умовах FCA IT Trieste Італія Incoterms 2020 та вартість однієї тони алюмінієвої катанки визначалася за формулою: LME cash settlement (відповідно до котирувального періоду, а саме: 31 травня 2022) плюс премія 780 дол. США за метричну тону.
13 червня 2022 року декларантом ТОВ «Тринадцятий елемент» для митного контролю та оформлення товару - «Електротехнічний алюмінієвий дріт (катанка) марка АА1350 Н-12 та EN AW 1370 Н-11, виготовлений з нелегованого первинного алюмінію, з круглим поперечним перерізом діаметром 9,5+/-0,5 мм» було подано митну декларацію (далі - МД) UA100320/2022/385341.
13 червня 2022 року ТОВ «Тринадцятий елемент» додатково надіслало такі документи:
- копію декларації країни відправлення типу Т-1 №22ITQXK080008162T4 від 08.06.2022;
- Swift від 02.06.2022;
- експертний висновок ДП Держзовнішінформ від 10.06.2022 №1238156 про проведення цінової експертизи контракту;
- лист ТОВ «Тринадцятий елемент» від 13.06.2022 №13/06-1.
Відповідач, отримавши вказані документи, не погодився з доводами позивача щодо необхідності застосування методу визначення митної вартості товару за ціною контакту згідно з митним режимом імпорту.
Зокрема, Київською митницею Державної митної служби України у рішенні про коригування митної вартості № UA100320/2022/000039/2 від 14.06.2022 зазначено, що при здійсненні порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено відповідно до п. 2.2 Методичних рекомендацій, встановлено, що митна вартість товару менше цінової інформації, що міститься в ЄАІС Державної митної служби. Таким чином, в порядку здійснення митного контролю на підставі та відповідно до п. 5 ст. 54, п. 1, 4 ст. 337, 320 МК України, встановлено невідповідність заявленої митної вартості та вартості операцій з товарами з подібними характеристиками, документ транзитна митна декларація відправлення типу Т-1 № 22ITQXK080008162T4 від 08.06.2022 не містить цінової інформації щодо вартості товару, а є транзитним документом для переміщення товару територією країн ЄС.
Згідно з експертним висновком ДП "Держзовнішінформ" від 10.06.2022 № 1238156 про проведення цінової експертизи контракту, експертом проведено аналіз інформації щодо котирувань первинного алюмінію на Лондонській біржі металів (LME) станом на 31.05.2022, але не проведено аналіз цін готового виробу, в тому числі від інших виробників на зовнішньому та/або внутрішньому ринку. За точкою зору Київської митниці Державної митної служби України, зазначений експертний висновок ДП "Держзовнішінформ" від 10.06.2022 №1238156 взятий до уваги митним органом, але не може бути підставою для підтвердження заявленої митної вартості.
На підставі додатково наданих ТОВ «Тринадцятий елемент» документів, митний орган не прийняв рішення про спростування (пояснення) розбіжностей у наданих документах та зробив висновок про те, що заявлена митна вартість товару є нижчою за рівень митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких уже здійснено в Україні в час, максимально наближений до часу експорту товарів, заявлених до митного оформлення. Київською митницею Державної митної служби України зазначено про неможливість застосування: методу визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України, у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені документально; методу визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, у зв`язку з відсутністю даних щодо вартості операцій з подібними (аналогічними) товарами, скоригованими відповідно до комерційних умов поставки та партії товару (кількості); методу визначення митної вартості на основі віднімання вартості, у зв`язку з відсутністю даних, необхідних для проведення розрахунків; методу визначення митної вартості на основі додавання вартості, у зв`язку з відсутністю даних, необхідних для проведення розрахунків.
На підставі зазначеного, митним органом скориговано митну вартість товару з застосуванням резервного методу, відповідно до ст. 64 МК України. При застосуванні цього методу митний орган визначив митну вартість на підставі документів на товари, подібні за якісними характеристиками: митних декларацій за товаром №1 від 29.04.2022 №UA206080/2022/002522; товаром №2 від 17.05.2022 №UA100320/2022/384196; рішення про коригування митної вартості товарів №UA500500/2022/200123/2 від 01.06.2022 (МД №UA500500/2022/014393 від 01.06.2022), товаром №3 від 05.05.2022 №UA206060/2022/002720.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.
Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. ст. 49-50 Митного кодексу України (далі - МКУ) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів, застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України, ведення митної статистики, розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.
Митна вартість будь-яких товарів, що переміщуються через митний кордон України, відповідно до глави 9 Митного кодексу України, норми якого базуються на положеннях статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі (далі ГАТТ), визначається та заявляється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII та главою 8 Митного кодексу України.
Згідно частини 1 ст. 51 МКУ митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Як передбачає частина 2 ст. 52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:
1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів;
2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;
3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або надання органу доходів і зборів додаткової інформації.
Відповідно до частин 1 ст. 54 МКУ митний орган під час проведення митного контролю та митного оформлення здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, оскільки відомості про митну вартість застосовуються для: 1) нарахування митних платежів; 2) застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; 3) ведення митної статистики; 4) розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки (ст. 50 МКУ).
Такий контроль здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч. 1 ст. 53 МКУ у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Згідно частини 2 ст. 52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Як передбачає ч. 2 ст. 53 МКУ документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах 5 і 6 ст. 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, -страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 54 МКУ митний орган має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.
Так, приймаючи оскаржуване рішення та оскаржувану картку відмови, відповідач зазначає, що заявлена декларантом митна вартість товарів не могла бути визнана, у зв`язку з тим, що у наданих документах відсутні відомості, що підтверджують повноту врахування числового значення складової митної вартості, пов`язаного з пакуванням товару та ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінюваний товар.
Утім, суд зазначає, що відповідно до умов договору №S9083 від 30.05.2022 вартість пакувальних матеріалів включено у вартість товару відповідно до пункту «пакування». Тобто, зазначені твердження митного органу не відповідають фактичним умовам проведення зовнішньоекономічної господарської операції, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням. За умовами договору вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, включена у ціну товару, що повністю відповідає вимогам ч. 10 ст. 58 МКУ. При складанні інвойсу продавець товару не повинен був окремо зазначати вартість пакувальних матеріалів, оскільки відповідно до умов договору пакування включено у ціну товару.
У ході розгляду справи відповідачем на надано доказів невідповідності первинних документів по відношенню до вищевказаних розрахунків.
У той же час, відповідач у підтвердження правомірності оскаржуваних рішень, зазначає, що оскільки у документах, поданих до митного оформлення, містилися розбіжності та декларантом, в порушення вимог ст. 58 МК України, документально не підтверджено вартісні показники складових митної вартості, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовано.
Утім, відповідачем не доведено суду наявності розбіжностей у наданих позивачем документах.
Суд зазначає, що всі вартісні показники складових митної вартості було підтверджено як первісно наданими документами, так і додатково наданими документами відповідачу, а саме:
- відповідно до підп. 1 ч. 3 ст. 53 МК України договори (угоди, контракти) із третіми особами, пов`язаними з договором (угодою, контрактом) не здійснювалися;
- відповідно до підп. 3 ч. 3 ст. 53 МК України рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснювалися за умовами, визначеними договором (угодою, контарктом) не здійснювалися;
- відповідно до підп. 4 ч. 3 ст. 53 МК України декларантом було надано квитанції платежів SWIFT від 17.05.2022 та SWIFT від 02.06.2022;
- відповідно до підп. 8 ч. 3 ст. 53 МК України було надано висновок ДП Держзовнішінформ від 10.06.2022 №1238156.
Окрім цього, для підтвердження складових митної вартості було надано інформацію біржової організації LondonMetalExchange.
Також суд зазначає, що відповідно до висновків щодо застосування норм права, викладених у постанові Верховного Суду від 04 вересня 2018 року (справа №814/2659/16), однієї лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана недостатньою для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.
Враховуючи вищевикладені фактичні обставини у справі та надані сторонами матеріали, суд зазначає, що відповідач, в порушення ч. 2 ст. 77 КАС України, не обґрунтував правомірність оскаржуваних у даній справі рішень.
У зв`язку з викладеним, позовні вимоги підлягають задоволенню.
Враховуючи задоволення позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, відповідно до ст. 139 КАС України, суд вважає за необхідне відшкодувати позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суму судового збору в розмірі 4962,00 грн., який був сплачений позивачем при подачі позову.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Тринадцятий елемент" до Київської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення та картки відмови задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA100320/2022/000039/2 від 14.06.2022.
Визнати протиправним та скасувати картку відмови Київської митниці Державної митної служби України № UA100320/2022/000640 від 14.06.2022.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.М. Глазько