Справа № 240/44297/21
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2023-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2023 року м. Житомир справа № 240/44297/21

категорія 106030000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Токаревої М.С., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправним акту, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом у якому просить:

- визнати протиправним Акт розслідування нещасного випадку №11 за формою Н-1 /НІ1В від 24.09.2021Головного управління Національної поліції в Житомирській області;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Житомирській області повторно здійснити розслідування нещасного випадку, який стався 02.05.2021 з ОСОБА_1 при виконанні службових обов`язків по забезпеченню публічної безпеки і порядку, дотримання карантинних заходів під час проведення богослужінь з нагоди відзначення свята «Пасхи-воскресіння Господа Ісуса Христа» на території Ємільчинської та Барашівської територіальної громади, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні, та прийняти рішення відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.10.2020 № 705 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.11.2020 за №1139/35422.

В обґрунтування позову вказано, що розслідування нещасного випадку, який з ним стався проведене без врахування усіх обставин, а тому на його думку є підстави для повторного розслідування. Також позивач вказує, що Порядок № 705, передбачає право комісії визнати, що «нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням Службових обов`язків», якщо нещасний випадок стався унаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни, однак, для констатації вказаного, необхідним є прямий причинно-наслідковий зв`язок між порушенням службової дисципліни та наявністю травми або поранення. За результатами службового розслідування в його діях не було встановлено складу дисциплінарного проступку, та до дисциплінарної (кримінальної, адміністративної) відповідальності не притягався. Тому, на думку позивача, за даних обставинах існує прямий причинно-наслідковий зв`язок між виконання ним службових обов`язків та отриманням травми.

Справу призначено до розгляду у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідачем було подано відзив на позовну заяву за змістом якого він просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування відзиву вказано, що позивачем було порушено вимоги ст.14 Закону України "Про охорону праці", не було своєчасно повідомлено керівництво про можливо отриману ним травму на чергуванні, а при зверненні до медичного закладу повідомлено, що травма вчинена вдома. У листках тимчасової непрацездатності вказано, що її причиною є невиробнича травма та загальне захворювання, а не травма під час служби та її наслідки. Відповідач вказує, що розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 проведено детально та при його проведенні враховано усі деталі, а тому відсутні підстави для призначення повторного розслідування.

Дослідивши подані сторонами докази суд дійшов наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається та не заперечується сторонами, що наказом ГУНП в Житомирській області від 27.04.2021 № 581 «Про відрядження працівників ГУНП», старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Житомирського РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 відряджено до відділення поліції № 1 Новоград-Волинського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області з 28 квітня 2021 року, терміном на 30 діб.

30.04.2021 начальником відділення поліції № 1 Новоград-Волинського РВП ГУНП підполковником поліції Цехместруком А.А. затверджено операційний план про забезпечення публічної безпеки й порядку, дотримання карантинних (обмежувальних) заходів під час проведення богослужінь 01 та 02 травня 2021 року з нагоди відзначення свята «Пасхи- Воскресіння Господа Ісуса Христа за Юліанським календарем» на території Ємільчинської та Барашівської територіальної громади. До складу групи № 3 входив старший оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Житомирського РУП ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_1

01.05.2021 о 22.00 ОСОБА_1 заступив на чергування по охороні публічного порядку спільно із двома працівниками ВП № 1. Коли вони під`їхали на службовому автомобілі в с. Бараші Ємільчинського району, то автомобіль зупинився неподалік від зупинки поруч із будівлею церкви. Виходячи із автомобіля, позивач невдало ступив на праву ногу і підвернув її. Повернувшись з чергування 02.05.2021, він о 6:50 здав зброю у ВП № 1 та поїхав до місця свого проживання в м. Житомир. Вдома, знімаючи взуття, помітив, що в нього розпухла нога. О 9.30 він звернувся до КУ ЦМЛ № 1 КП «Лікарня № 1», де його оглянули, зробили знімок ноги, встановили діагноз та наклали гіпс. Цього ж дня біля 11.00 він зателефонував керівнику ВП № 1 та повідомив про даний випадок.

За результатами проведеного розслідування нещасного випадку комісією складено акт № 3 від 23.07.2021, який було затверджено 26.07.2021 форми Н-1 (НПВ) нещасний випадок стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

На вимогу доповідної записки головного спеціаліста з державного нагляду за охороною праці УЛМТЗ ГУНП в Житомирській області від 16.09.2021 Л- 1160/31- 2021, наказом ГУНП в Житомирській області від 16.09.2021 № 1034 скасовано акт № 3 розслідування нещасного випадку від 26.07.2021 форми Н-І/НПВ та призначено повторне розслідування нещасного випадку.

За результатами повторно проведеного розслідування нещасного випадку комісією складено акт № 11 від 24.09.2021 форми Н-І/НПВ.

У акті розслідування вказано, що наказом ГУНП в Житомирській області від 27.04.2021 № 581 «Про відрядження працівників ГУНП», старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Житомирського РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 відряджено до відділення поліції № 1 Новоград-Волинського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області з 28 квітня 2021 року, терміном на 30 діб.

30.04.2021 начальником відділення поліції № 1 Новоград-Волинського РВП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_2 затверджено операційний план про забезпечення публічної безпеки й порядку, дотримання карантинних (обмежувальних) заходів під час проведення богослужінь 01 та 02 травня 2021 року з нагоди відзначення свята «Пасхи- Воскресіння Господа Ісуса Христа за Юліанським календарем» на території Ємільчинської та Барашівської територіальної громади.

До складу групи № 3 входили наступні поліцейські: дільничний офіцер поліції відділення поліції № 1 Новоград-Волинського РВП ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , (старший групи), старший оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Житомирського РУП ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 та поліцейський сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 Новоград-Волинського РВП ГУНП капрал поліції ОСОБА_4 . Вказані поліцейські забезпечували публічну безпеку і порядок на службовому автомобілі, під керуванням старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 . Відповідно до книги служби нарядів відділення поліції № 1 Новоград- Волинського РВП ГУНП 01.05.2021, о 22.00, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , отримав табельну вогнепальну зброю, про що поставив особистий підпис та повернув її 02,05.2021 о 6:50.

Відповідно до Журналу реєстрації інструктажів про заходи безпеки при поводженні з табельною вогнепальною зброєю відділення поліції № 1 Новоград- Волинського РВП ГУНГІ в Житомирській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 проведено цільовий інструктаж начальником цього ж підрозділу, про що наявні підписи поліцейського та керівника.

02.05.2021 біля 5:00, заїхавши в с. Бараші, поліцейські зупинили автомобіль та втрьох вийшли з нього. Після виходу із салону автомобіля, ОСОБА_1 поскаржився колегам, що йому чомусь болить нога. Так як вже було закінчення Пасхальної служби, то із с. Бараші, працівники поліції повернулись до ВП № 1 в смт. Смільчине, де здали чергування та направились до місця свого проживання. Після забезпечення публічної безпеки і порядку під час проведення богослужінь 01 та 02 травня 2021 року, старший групи - дільничний офіцер поліції відділення поліції ОСОБА_3 доповів рапортом на ім`я начальника цього ж відділу про проведену роботу. У м. Житомир, ОСОБА_1 знімаючи взуття, помітив, що в нього розпухла нога. 02.05.2021 о 9.30 він звернувся до КУ ЦМЛ № 1 КП «Лікарня № 1», де його оглянули, зробили знімок ноги, встановили діагноз та наклали гіпс. Цього ж дня біля 11.00 він зателефонував керівнику ВП № 1 та повідомив про даний випадок.

У ході проведення розслідування було опитано наступних осіб:

- ОСОБА_1 , який пояснив що травма відбулася внаслідок того, що

останній невдало ступив на праву ногу і підвернув її;

- начальника ВП № 1 Новоград-Волинського РВП ГУНП в Житомирській області підполковника поліції ОСОБА_2 , якому ОСОБА_1 повідомив, що він до телефонної розмови з старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 віднісся з недовірою, оскільки останній по прибуттю до підпорядкованого підрозділу неодноразово висловлював незадоволення роботою, так як його відрядили до ВП № 1 Новоград- Волинського РВП ГУНП. Окрім цього, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 не бажав заступати на добові чергування. У зв`язку з цим, ОСОБА_2 висловив припущення, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 вигадує, щоб не їздити на роботу з м. Житомира. Після цього, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 додав, що його права нога у нього вже давно боліла, але лікаря він відвідав лише 02.05.2021. Опитаний додав, що з того часу старший лейтенант поліції ОСОБА_1 перебував на лікарняному та не був на роботі;

- старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , який пояснив, що ОСОБА_1 не падав та не оступався, однак перед завершенням чергування, останній повідомив своїх колег, що у нього чомусь болить нога;

- капрала поліції ОСОБА_4 , який підтвердив свідчення, надані старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 .

З огляду на наведене комісія ГУНП в Житомирській області у акті № 11 від 24.09.2021 форми Н-1 (НПВ) дійшла висновку, що нещасний випадок з ОСОБА_1 стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Крім того, на підставі рапорту старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 було проведено службове розслідування за фактом його травмування.

За результатом службового розслідування було затверджено висновок від 09.07.2021 у якому комісія ГУ НП в Житомирській області зазначила, що за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 2,-8, 9 частини 3 статті 1- Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, порушення частини 4 статті 3 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, що виразилось у недотриманні заходів особистої безпеки під час забезпечення публічної безпеки і порядку та призвело до травмування поліцейського, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності старший оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , однак, ураховуючи вчинення незначного дисциплінарного проступку, зважаючи, що наказом ГУНП в Житомирській області від 03.06.2021 № 775 до нього застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, керуючись частиною 13 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України обмежились раніше застосованим дисциплінарним стягненням.

Позивач не погоджуючись з таким висновком відповідача звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склалися, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII) поліцейський зобов`язаний, зокрема неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII, визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно зі статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Згідно зі статтями 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту відповідальність поліцейського за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися види дисциплінарних стягнень, зазначені в ст. 13 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до пункту 11 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є, зокрема рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є, зокрема рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктом 4 розділу ІІ Порядку, визначено, що склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Положення).

Відповідно до пунктів 1, 4 розділу ІІ Положення персональний склад дисциплінарних комісій із проведення службових розслідувань за відомостями про порушення поліцейським посадових (функціональних) обов`язків, наказів безпосереднього керівника, втрату службового посвідчення та (або) спеціального жетона (знака) формується із числа поліцейських та працівників органу (підрозділу) поліції, в якому проходить службу зазначений поліцейський.

До складу дисциплінарних комісій, що проводять службові розслідування за відомостями про порушення поліцейським службової дисципліни, що призвело до поранення (контузії, травми чи каліцтва) або загибелі поліцейського, включаються працівники підрозділів з охорони праці.

Таким чином, положення ст. 14 та ст. 15 Закону № 2237-VІІІ визначають діяльність утвореного належного складу дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, підстави та порядок призначення службового розслідування із визначенням відповідної мети, щодо своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно, за наслідками проведеного службового розслідування згідно розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення (п. 7 розділу VI Порядку №893).

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією (п. 9 розділу VI Порядку №893).

Як наслідок, згідно положень розділу VII Порядку №893 у разі, якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.

Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Таким чином, за наслідками проведеного дисциплінарною комісією службового розслідування щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку поліцейським складається висновок, у разі встановлення в діях (бездіяльності) останнього дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення, відповідно, уповноважений керівник враховуючи всі обставини та характер встановленого проступку та інше, видає наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності із визначенням виду дисциплінарного стягнення.

Водночас відповідно до частини 11 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Суд також зазначає, що в ході проведення службового розслідування, відповідно до п.п. 4-5 розділу V Порядку 893, має встановлюватись наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Письмові клопотання поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, про отримання і долучення до матеріалів службового розслідування документів, отримання додаткових пояснень від інших осіб подаються голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування.

Відповідно до п. 7 розділу V Порядку 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

З обставин призначеного та проведеного відповідачем службового розслідування вбачається, що розслідування проводилось у формі письмового провадження із збиранням та перевіркою матеріалів і відомостей.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.

Поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до п.п. 1, 2, 4, 8, 9 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень.

Так, відповідно до статті 1 Закону України "Про охорону праці" від 14 жовтня 1992 року № 2694-ХІІ (надалі - Закон №2694) охорона праці - система правових, соціально-економічних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних і лікувально-профілактичних заходів та засобів, спрямованих на збереження життя, здоров`я і працездатності людини у процесі трудової діяльності.

Відповідно до статті 14 вказаного Закону працівник зобов`язаний: дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства; знати і виконувати вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, правила поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, користуватися засобами колективного та індивідуального захисту; проходити у встановленому законодавством порядку попередні та періодичні медичні огляди. Працівник несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.

Приписами статті 22 Закону №2694 встановлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.

Відповідно до наказу Міністерства внутрішніх справ України від 05.10.2020 № 705, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.11.2020 за № 1139/35422, затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (далі-Порядок №705), який визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції).

Пунктом 4 розділу І Порядку №705 зазначено, що розслідування проводиться в разі настання нещасного випадку, у тому числі про який своєчасно не повідомлено керівника органу (підрозділу) поліції.

У розумінні положень Порядку №705 нещасний випадок це отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.

Строк давності для розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку становить три роки з дня його настання. У разі встановлення факту нещасного випадку рішенням суду розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку проводиться незалежно від дати його настання (п. 6 розділу І Порядку №705).

Відповідно до розділу ІІ Порядку №705 про кожний нещасний випадок потерпілий поліцейський або особа, яка його виявила, негайно повідомляє прямому керівникові, який, після отримання відомостей про настання нещасного випадку зобов`язаний: терміново організувати надання домедичної допомоги потерпілому поліцейському, забезпечити (за потреби) його направлення до закладу охорони здоров`я; негайно повідомити про нещасний випадок керівникові органу (підрозділу) поліції та посадовій особі з державного нагляду за охороною праці; зберегти до прибуття комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку та устаткування в такому стані, у якому вони були на момент нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших осіб), ужити необхідних заходів для запобігання таким випадкам.

Пунктами 3-7 розділу ІІ Порядку №705 визначено, що керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Відповідно, до складу комісії з розслідування нещасного випадку, що не стосується спеціального розслідування, входять: 1) керівник (спеціаліст) з державного нагляду за охороною праці або посадова особа, на яку покладено виконання функцій з державного нагляду за охороною праці (голова комісії); 2) керівник (спеціаліст) підрозділу кадрового забезпечення; 3) психолог (у разі спроби самогубства); 4) представник первинної організації профспілки (за згодою); 5) спеціаліст Державної установи «Центр превентивної медицини МВС України» (у разі гострого професійного захворювання (отруєння)); 6) інші посадові особи органів (підрозділів) поліції (за потреби).

За рішенням керівника органу (підрозділу) поліції до складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався з потерпілим(и) поліцейським(и) під час виконання завдань, пов`язаних з державною таємницею, включаються особи, які мають відповідну форму допуску.

До складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку не може входити прямий керівник потерпілого поліцейського, який організовував та контролював його службову діяльність під час виконання обов`язків, що призвели до настання нещасного випадку в період проходження служби.

Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку №705 розслідування нещасного випадку проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії з розслідування нещасного випадку.

За результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2) (п. 4 розділу ІІІ Порядку №705).

Пунктом 4 вказаного розділу Порядку передбачено, що за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (НГІВ або ПВ) визначений додатком 2.

У відповідності до вказаного пункту передбачено, що за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування за формою Н-1 (НПВ або ПВ), тобто якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, це позначається великим літерами ПВ (Н-1/ПВ), якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, це позначається великими літерами НПВ (Н-1/НПВ).

За п. 6 розділу ІІІ Порядку №705 комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана, серед іншого: 1) провести засідання, на якому розглянути інформацію про нещасний випадок, розподілити функції між членами комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та скласти протокол засідання (додаток 3); 2) провести фотографування, обстежити місце нещасного випадку та скласти протокол огляду місця, де стався нещасний випадок (додаток 4); 3) одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку (додаток 5); 4) вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок; 5) визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (додаток 6); 6) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; 8) з`ясувати обставини перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; учинення ним кримінального, адміністративного правопорушення, дисциплінарного проступку, навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю або самогубства; 9) установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам; 10) кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків; 11) прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії), у разі рівної кількості їхніх голосів голос голови комісії (спеціальної комісії) вирішальний; 12) скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням

Обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є: 1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час; 2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком (п. 7 розділу ІІІ Порядку №705).

Відповідно до п. 8 розділу ІІІ Порядку №705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є: 1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію»; 2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом); 3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком; 4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

Згідно п. 9 розділу ІІІ Порядку №705 керівник органу (підрозділу) поліції, який призначив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, зобов`язаний: 1) розглянути та затвердити акти за формою Н-1 не пізніше наступного робочого дня після їх підписання комісією (спеціальною комісією) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; 2) ужити заходів щодо притягнення до відповідальності поліцейських (працівників), дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку (за їх наявності); 3) надіслати матеріали спеціального розслідування нещасного випадку не пізніше трьох робочих днів з дня їх затвердження до сектору державного нагляду за охороною праці Департаменту управління майном Національної поліції України; 4) видати акт за формою Н-1 потерпілому поліцейському (членам його сім`ї чи уповноваженій ним особі) не пізніше трьох робочих днів з дати затвердження; 5) видати протягом двох робочих днів після закінчення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку наказ про виконання запропонованих комісією (спеціальною комісією) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку заходів із запобігання подібним нещасним випадкам; 6) видати наказ про скасування актів розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 та призначити повторне розслідування (у разі встановлення порушень вимог цього Порядку чи інших нормативно-правових актів, за наявності вимоги посадової особи з державного нагляду за охороною праці відповідно до компетенції).

Пунктом 10 розділу ІІІ Порядку №705 визначено перелік документів, які відносяться до матеріалів розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, серед яких, зокрема, належать: повідомлення про нещасний випадок; 2) копія наказу про утворення комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; 3) протокол засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; 4) акт (акти) за формою Н-1 (разом з окремою думкою (за наявності), прошитий(ті) та скріплений(ні) печаткою органу (підрозділу) поліції); 6) протокол огляду місця, де стався нещасний випадок; 7) фотознімки з місця нещасного випадку; 8) пояснення потерпілого поліцейського (його представника), посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку; 9) висновки, експертизи, рішення, постанови, протоколи (за наявності); 10) копії документів про проходження потерпілим поліцейським навчання та інструктажів з питань охорони праці; 13) висновок про діагноз, причини смерті, характер і ступінь тяжкості травми потерпілого поліцейського; 17) копія висновку службового розслідування.

За п. 1, п. 4, п. 6 розділу IV Порядку №705 контроль за своєчасним та об`єктивним розслідуванням нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідувань, веденням їх обліку, ужиттям заходів щодо усунення причин їх настання здійснюють посадові особи з державного нагляду за охороною праці органу (підрозділу) поліції відповідно до їх компетенції. Матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку залишаються в органі (підрозділі) поліції і зберігаються протягом 45 років. Акт за формою Н-1 долучається до особової справи потерпілого поліцейського. Облік нещасних випадків, за результатами розслідувань яких складено акти за формою Н-1, здійснюють посадові особи з державного нагляду за охороною праці в журналі обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (додаток 7).

Таким чином, в разі встановлення наявності обставин отримання поліцейським, зокрема, під час несення ним служби, тілесних ушкоджень, травми, керівником призначається розслідування даного нещасного випадку, що стався з поліцейським, та керівник своїм наказом, не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку у складі, відповідно до Порядку №705, в ході розслідування відбираються пояснення потерпілого, посадових осіб чи свідків, здійснюється обстеження місця події та складається відповідний протокол. За наслідками розслідування складається акт за формою Н-1.

У ході судового розгляду було встановлено, що ОСОБА_1 після чергування 02.05.2021, о 6:50 здав зброю у ВП № 1 та поїхав до місця свого проживання в м. Житомир. До медичного закладу ОСОБА_1 звернувся лише о 9.30 02.05.2021 він звернувся до КУ ЦМЛ № 1 КП "Лікарня № 1" та близько 11:00 02.05.2021 повідомив телефоном начальника відділення №1 Новоград-Волинського РВП ГУНП в Житомирській області про травмування.

З наявною у матеріалах справи копії медичної карти амбулаторного хворого № 3684 встановлено, що 02.05.2021, о 09:30, до травматологічного пункту КП «Лікарня № 1» Житомирської міської ради звернувся ОСОБА_1 , який повідомив, що травма вчинена вдома, вдарив праву ногу. Лікарем ОСОБА_5 встановлено діагноз ОСОБА_1 , а саме: закритий перелом основи першої плесневої кістки правої стопи.

У довідці № 997 про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України, видану 03.05.2021 лікарем ДУ «ТМО МВС України по Житомирській області», яка стала підставою для звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 від служби зазначено причину тимчасової непрацездатності - 5 - невиробнича травма.

У додатку № 6 до Порядку № 705 викладено Класифікатор видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (далі - Класифікатор).

Зокрема, підпунктом 22 пункту 1 Класифікатора до виду події, що призвела до нещасного випадку, віднесено інші види.

Причини нещасного випадку класифіковані на: 1 ) технічні; 2) організаційні; 3) психофізіологічні; 4) техногенні, природні, екологічні та соціальні.

Підпунктом 3 пункту 2 Класифікатора до психофізіологічних причин нещасного випадку віднесено: алкогольне, наркотичне чи інше сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; травмування (смерть) унаслідок протиправних дій інших осіб; низька нервово-психічна стійкість; незадовільні фізичні дані або стан здоров`я; незадовільний психологічний клімат у колективі; особиста необережність потерпілого поліцейського (у разі відсутності технічних і організаційних причин, впливу шкідливих або небезпечних виробничих факторів, порушень вимог законодавчих і нормативно-правових актів, інструкцій тощо); інші види.

За приписами п. 2 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.03.2001 № 270 під нещасними випадками невиробничого характеру слід розуміти непов`язані з виконанням трудових обов`язків травми, у тому числі отримані внаслідок заподіяних тілесних ушкоджень іншою особою, отруєння, самогубства, опіки, обмороження, утеплення, ураження електричним струмом, блискавкою, травми, отримані внаслідок стихійного лиха, контакту з тваринами тощо, які призвели до ушкодження здоров`я або смерті потерпілих.

Суд наголошує, що висновком службового розслідування підтверджено, що за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 2,-8, 9 частини 3 статті 1- Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, порушення частини 4 статті 3 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, що виразилось у недотриманні заходів особистої безпеки під час забезпечення публічної безпеки і порядку та призвело до травмування поліцейського, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності старший оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , однак, ураховуючи вчинення незначного дисциплінарного проступку, зважаючи, що наказом ГУНП в Житомирській області від 03.06.2021 № 775 до нього застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, керуючись частиною 13 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України обмежились раніше застосованим дисциплінарним стягненням.

Таким чином, відповідачем встановлено порушення позивачем службової дисципліни, проте, з урахуванням ч.13 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України відповідачем не прийнято наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, обмежились раніше застосованим дисциплінарним стягненням.

Наведене спростовує твердження позивача, що за результатами службового розслідування в його діях не було встановлено складу дисциплінарного проступку, та до дисциплінарної (кримінальної, адміністративної) відповідальності він не притягався.

Також судом враховується, що при здачі чергування ОСОБА_1 у встановленому законом порядку не повідомив негайно прямого керівника про отриманням травми, що є порушенням п.1 розділу ІІ порядку 705.

Крім того, з моменту закінчення чергування до моменту звернення ОСОБА_1 до лікувального закладу пройшов тривалий час, а при зверненні за медичною допомогою ОСОБА_1 вказав, що травма отримана вдома, у довідках про тимчасову непрацездатність вказано її причину, як невиробнича травма.

Суд зазначає, що ч. 1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, кожна зі сторін по справі має довести ті обставини, на яких ґрунтуються їхні вимоги та заперечення, а також надати до суду належні, достовірні та достатні докази на підтвердження своїх правових позицій.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України). Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч. 3 ст. 90 КАС України).

Позивачем не надано до суду достатніх обґрунтувань щодо проведення відповідачем розслідування нещасного випадку з порушенням Порядку №705 та доказів на підтвердження протиправності акту службового розслідування № 11 від 24.09.2021.

Водночас у ході розгляд цієї справи судом не встановлено порушення відповідачем вимог законодавства в ході проведення розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем.

З огляду на встановлені у ході судового розгляду обставини та норми законодавства, які їх регулюють, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 263, 295 КАС України,

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Житомирській області (Старий Бульвар, 5/37, Житомир,10008, ) про визнання протиправним акту, зобов`язання вчинити дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева