Справа № 160/3562/23
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2023-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

24 березня 2023 року Справа 160/3562/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Боженко Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпрі клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін у справі №160/3562/23 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Підприємство матеріально-технічного забезпечення «Агро-Союз» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним і скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

23 лютого 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю Товариства з обмеженою відповідальністю «Підприємство матеріально-технічного забезпечення «Агро-Союз» (далі позивач) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, (далі відповідач) в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними та скасувати податкова повідомлення-рішення № форми «С» від 08.12.2022 року за штрафними (фінансовими) санкціями або пенею на суму 126520,89 грн., видане Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області.

Позовна заява обґрунтована протиправністю податкового повідомлення-рішення № форми «С» від 08.12.2022 року за штрафними (фінансовими) санкціями або пенею на суму 126520,89 грн.

Справі за даним адміністративним позовом присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 160/3562/23 та у зв`язку з автоматизованим розподілом дана адміністративна справа була передана для розгляду судді Боженко Н.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 березня 2023 року відкрито провадження по справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами (письмове провадження).

22 березня 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через канцелярію від представника відповідача надійшло клопотання про призначення розгляду справи з викликом сторін або за правилами загального позовного провадження. Клопотання обґрунтоване тим, що для повного і всебічного встановлення обставин справи необхідним є її розгляд за правилами загального позовного провадження з огляду на вид позовних вимог та необхідність детального дослідження значного обсягу доказів. Відповідач зацікавлений у розгляді справи у порядку загального позовного провадження з огляду на закріплений у ст. 10 Кодексу адміністративного судочинства України принцип гласності судового процесу. Відповідач відповідно до ст. 260 Кодексу адміністративного судочинства України заперечує проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження, оскільки предметом спору є акт індивідуальної дії, виданий контролюючим органом, відповідно чого справа також має значний суспільний інтерес. У випадку розгляду справи за правилами спрощеного провадження відповідача може бути фактично позбавлено права на касаційне оскарження.

Дослідивши матеріали справи, при вирішенні заявленого клопотання суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з частини третьої ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Порядок вирішення питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлено статтею 260 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до вказаної статті питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження визначені статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи (ч.6 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України).

Суд наголошує на тому, що відповідачем жодним чином не конкретизовано та не обґрунтовано в зв`язку з чим «з огляду на вид позовних вимог» необхідним є розгляд даної справи з викликом сторін або за правилами загального позовного провадження. Законодавцем у ч. 4 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України визначено перелік справ, які саме з огляду на предмет позову підлягають розгляду виключно в порядку загального позовного провадження, в свою чергу предмет позову у даній справі не відповідає положенням ч. 4 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України. Загальні вимоги для справ, що можуть бути розглянуті в порядку загального позовного провадження містяться в ч. 3 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України та передбачають такий порядок розгляду лише для справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Водночас, відповідач не навів жодного конкретного доводу щодо складності або інших обставин даної справи, в зв`язку з чим її недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Посилання відповідача на необхідність детального дослідження значного обсягу доказів судом відхиляється як необґрунтоване, оскільки законодавством не передбачено градації ретельності дослідження доказів в залежності від форми адміністративного судочинства.

В свою чергу принцип гласності судового процесу не зобов`язує суд розглядати усі справи за участі учасників справи, натомість стосується права будь-якої особи, яка не є учасником справи, бути присутньою у відкритому судовому засіданні, можливості фіксування та трансляції судового засідання, проголошення судових рішень. Відповідно, вказаний аргумент є нерелевантним змісту заявленого клопотання.

Заперечення відповідача згідно ст. 260 Кодексу адміністративного судочинства України з посиланням на те, що предметом спору є акт індивідуальної дій, виданий контролюючим органом, відповідно чого справа також має значний суспільний інтерес, судом також відхиляється, оскільки за змістом положень вказаної статті суд вирішує питання про порядок розгляду справи в залежності від обґрунтованості заперечень відповідача, однак свої заперечення відповідач обґрунтовує неконкретними твердженнями та нерелевантними доводами. Необґрунтованим та жодним чином не доведеним є і твердження відповідача про значний суспільний інтерес даної справи в силу предмету оскарження акту індивідуальної дії.

Щодо посилання відповідача на позбавлення його права на касаційний розгляд справи суд зазначає, що касаційний перегляд справи не є безумовним правом учасника справи, натомість є спеціальною та додатковою процедурою оскарження, яка передбачена для визначених законодавством випадків. Доведення існування таких виключних випадків здійснюється учасником справи при поданні касаційної скарги, в той час як суд першої інстанції наділений компетенцією здійснювати розгляд справи за формою, яка визначається ним при вирішенні питання про відкриття провадження у справі.

При цьому питання, пов`язані з можливістю касаційного оскарження, не віднесені до питань, які відповідно до ч. 3 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України суд враховує при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження.

Окремо суд зазначає, що непроведення судового засідання у справі не позбавляє учасників справи права надавати докази та висловлювати свою позицію письмово та спростовувати доводи опонентів.

Виходячи з вищевикладеного, враховуючи характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі, яка належить до категорії справ незначної складності та не вимагає проведення судового засідання, суд висновує, що відповідачем не обґрунтовано та не доведено ані необхідність розгляду даної справи в порядку загального позовного провадження, ані в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, в зв`язку з чим у його задоволенні належить відмовити.

Керуючись ст. ст. 257, 260, 262, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін у справі №160/3562/23 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та не може бути оскаржена.

Суддя Н.В. Боженко