Справа № 320/8175/23
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2023-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 березня 2023 року Київ № 320/8175/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Басай О.В., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Маядо" до Чернівецької митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Маядо" з позовом до Чернівецької митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів № UA408000/2022/000186/2 від 30.11.2022.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за даним адміністративним позовом, суд зазначає таке.

Суд встановив, що позовна заява підписана представником позивача Глобою Маріанною Михайлівною. На підтвердження повноважень представника подано копію статуту у новій редакції, затвердженою рішенням Загальних зборів учасників ТОВ "Маядо" від 21.05.2018 (протокол № 21/05/18) та протокол від 18.12.2017 № 18/12/17.

З аналізу статуту ТОВ "Маядо" у новій редакції від 21.05.2018 (далі Статут) суд дослідив, що відповідно до пункту 8.26 Статуту Виконавчим органом Товариства, що здійснює управління його поточною діяльністю, є Дирекція. Дирекцію очолює Генеральний директор.

Відповідно до пункту 8.28 Статуту до складу Дирекції за посадою входять Генеральний директор та директор юридичного департаменту.

Згідно з пунктом 8.36 Статуту кожен член Дирекції має право представляти інтереси Товариства без довіреності в усіх організаціях, підприємствах, установах, судових та правоохоронних органах.

Відповідно до пункту 8.37 Статуту директор юридичного департаменту виступає від імені та в інтересах Товариства в усіх судах, підприємствах, установах, організаціях, та інших, має право підпису процесуальних документів, які подаються до всіх судів України (в тому числі загальних, господарських, адміністративних).

З аналізу протоколу Загальних зборів Учасників ТОВ "Маядо" від 18.12.2017 № 18/12/17 випливає, що були прийняті рішення щодо зміни виконавчого органу замість одноособового створено колегіальний орган. Визначено склад Дирекції із повноваженнями та функціями, визначеними у новій редакції Статуту, до якого за посадами входять Генеральний директор та директор юридичного департаменту. Обрано членів Дирекції, зокрема Генеральним директором обрано Юнлю Хюсейна, а директором юридичного департаменту Глобу Маріанну Михайлівну.

Відповідно до пункту 13 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" у Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта, інформація для здійснення зв`язку з керівником юридичної особи (телефон та/або адреса електронної пошти)), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

Суд зазначає, що у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ "Маядо" () відсутні відомості щодо ОСОБА_1 , а Генеральним директором зазначено ОСОБА_2 (з 13.05.2022).

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20 погодилась із позицією про те, що працівник юридичної особи може брати участь у справі за правилами самопредставництва. Однак він має бути уповноваженим діяти від імені цієї особи або за законом, або за статутом чи положенням, або за трудовим договором (контрактом).

Суд зазначає, що з огляду на той факт, що протокол Загальних зборів Учасників ТОВ "Маядо" про обрання ОСОБА_1 членом колегіального виконавчого органу Дирекції було прийнято понад п`ять років тому (у грудні 2017 року), зміни до Статуту внесені у травні 2018 року, а у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутні оновлені дані щодо підтвердження повноважень ОСОБА_1 , як члена виконавчого органу з метою повного та всебічного встановлення факту перебування ОСОБА_1 у трудових відносинах з ТОВ "Маядо", позивачу необхідно надати документи, що підтверджують перебування ОСОБА_1 у трудових відносинах із позивачем станом на дату подання позову до суду (належним чином засвідчену копію з наказу про призначення на посаду та/або будь-який інший документ, що підтверджує факт перебування ОСОБА_1 із ТОВ "Маядо" у трудових відносинах).

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення та звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 132 КАС України).

Відповідно до абзацу 1 частини першої статті 3 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі Закон № 3674-VI) судовий збір справляється, зокрема за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" від 03 листопада 2022 року № 2710-IX, з 01.01.2023 встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у сумі 2684 гривень.

Відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону № 3674-VI судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Із змісту позовної заяви випливає, що в ній заявлено вимогу майнового характеру. Відтак сума судового збору за звернення позивача з вимогою майнового характеру становить 2 684,00 грн.

З огляду на той факт, що представник позивача не додав до суду докази сплати судового збору на суму 2 684,00 грн, позивачу у порядку усунення недоліків необхідно надати такі докази.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв`язку з чим суд, враховуючи положення статті 169 КАС України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та встановити строк для усунення недоліків позовної заяви.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому необхідно зазначити, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 р. у справі "Пелевін проти України" (п. 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (п. 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Керуючись статтями 15, 80, 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Маядо" до Чернівецької митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати (вручити) позивачу (представнику).

Ухвала набирає законної сили з дати її підписання суддею та не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Басай О.В.