Справа № 560/9877/22
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2023-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/9877/22 Головуючий у 1-й інстанції: Польовий О.Л.

Суддя-доповідач: Матохнюк Д.Б.

28 березня 2023 року м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Гонтарука В. М. Білої Л.М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

у вересні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Хмельницькій області (ГУНП у Хмельницькій області) в якому просив:

-визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу начальника ГУНП в Хмельницькій області від 16.08.2022 №1174 "Про застосування дисциплінарних стягнень", згідно якого за вчинення дисциплінарних проступків, що виразились в порушенні вимог частин першої, другої статті 18 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII "Про Національну поліцію", пункту шостого розділу 2 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року позов задоволено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, відповідно до наказу ГУНП в Хмельницькій області від 18.07.2022 №1009 за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області призначено службове розслідування у формі письмового провадження.

За результатами чого, п. 2 наказу ГУНП в Хмельницькій області від 16.08.2022 №1174 за вчинення дисциплінарних проступків, що виразились в порушенні вимог частин першої, другої статті 18 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII "Про Національну поліцію", пункту шостого розділу 2 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до позивача начальника відділення поліції №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області підполковника поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Не погоджуючись із вказаним наказом відповідача та вважаючи дисциплінарне стягнення незаконним, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуваний наказ прийнятий відповідачем необґрунтовано, без урахування усіх обставин що мають значення для його прийняття.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступні обставини.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України Про Національну поліцію №580-VIII від 02 липня 2015 року (Закон №580).

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону №580 у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону №580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 19 Закону №580 передбачені види відповідальності поліцейських. У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (Дисциплінарний статут).

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Статтею 3 Дисциплінарного статуту визначено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:

1)створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;

2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;

3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;

4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;

5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;

6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;

7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;

8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).

При цьому, ст. 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно зі ч. ч. 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Згідно ч. ч. 1, 5 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відповідно до ст. 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

-надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

- подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

- ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

- подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

- користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Згідно ст. 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським, стосовно якого призначено службове розслідування, вчинено інший дисциплінарний проступок, обставини його вчинення підлягають перевірці уповноваженою особою під час проведення такого службового розслідування.

Відповідно до ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Так, на виконання вимог Дисциплінарного статуту наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (Порядок №893), зареєстрований у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за №1355/32807.

Згідно п. 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо) (п. 4 розділу ІІ Порядку).

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. (п. 3 розділу IV Порядку).

Відповідно до п. 7 розділу IV Порядку кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

Пунктом 1 розділу V Порядку визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно п. 2 Розділу VІ Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення (пункт 1 Розділу VІІ Порядку № 893).

Крім того, наказом МВС від 08.02.2019 №100 затверджено Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (Порядок №100), який регулює ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах поліції (далі - органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (ІТС ІПНП).

Згідно з п. 5 розділу ІІ Порядку №100 заява (повідомлення), що надходить телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції «102», реєструється в ІТС ІПНП («Інформаційний портал Національної поліції України») з автоматичним присвоєнням порядкових номерів ЄО.

При цьому, п. 6 розділу ІІ Порядку №100 визначено, що поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.

Так, згідно з Довідкою від 12.07.2022 старший інспектор ВП УГІ доповів начальнику Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, що з 07.07.2022 по 09.07.2022 групою спостереження (мобільною групою) здійснено хронометраж (нагляд та контроль робочого часу) старшого дільничного офіцера поліції СП відділення поліції №1 (м. Хмельницький) Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області старшого лейтенанта поліції Яструб К.В. Констатовано, зокрема, що ОСОБА_2 безпідставно була відсутня на службі: 07.07.2022 протягом 03 год. 37 хв.; 08.07.2022 протягом 07 год. 20 хв.; 09.07.2022 протягом 03 год. 35 хв.

За таких обставин, начальником Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області письмово за реєстраційним №537/121/56/01-2022 від 12.07.2022 доручено призначити службове розслідування.

Згідно наказу Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області за №1009 від 18.07.2022 вирішено призначити службове розслідування щодо окремих працівників поліції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області у формі письмового провадження за фактом можливого порушення службової дисципліни (п.1 наказу), яке доручити дисциплінарній комісії (п.2 наказу).

При цьому, керівник Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області зобов`язаний був реагувати на Довідку від 12.07.2022, наслідком чого і став наказ Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області за №1009 від 18.07.2022. Однак, позивач даний наказ про призначення службового розслідування не оскаржував.

Так, задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуваний наказ від 16.08.2022 №1174 та матеріали службового розслідування не містять належним чином підтверджених обставин про конкретну дату, час, джерело та спосіб отримання позивачем інформації про продаж алкогольних напоїв та тютюнових виробів без ліцензії, а також інформації про місце, час, дату та особу, яка здійснювала такий продаж.

Також, дисциплінарна комісія під час проведення службового розслідування обмежилась лише поясненнями позивача про те, що старший лейтенант поліції ОСОБА_2 отримала інформацію про продаж алкогольних напоїв та тютюнових виробів під час перебування на речовому ринку, а тому висновки відповідача про те, що позивач не вжив заходів реагування щодо реєстрації вказаного повідомлення в системі ІПНП та журналі вхідної кореспонденції є безпідставними.

З цього приводу колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, сам позивач, пояснюючи дисциплінарній комісії мету перебування на речовому ринку разом з ОСОБА_2 , вказав, що старший лейтенант поліції ОСОБА_2 08.07.2022 отримала інформацію щодо незаконного продажу алкогольних напоїв та тютюнових виробів під час перебування на речовому ринку разом з ним. Отримання такої інформації підтвердила й сама ОСОБА_2 у своїх поясненнях.

Отже, висновки дисциплінарної комісії в цій частині ґрунтуються не лише на поясненнях ОСОБА_2 , а, в першу чергу, на поясненнях самого позивача.

При цьому, позивач відмовився під час проведення службового розслідування вказати осіб, які повідомили їм дану інформацію, без обґрунтувань причин такої відмови.

Відтак, висновок службового розслідування і не містить відомостей про конкретну дату, час, джерело та спосіб отримання позивачем інформації про продаж алкогольних напоїв та тютюнових виробів без ліцензії, а також інформації про місце, час, дату та особу, яка здійснювала такий продаж, оскільки сам позивач відмовився називати такі відомості дисциплінарній комісії, проте, обґрунтовуючи мету свого перебування з ОСОБА_2 на території Хмельницького речового ринку в робочий час, ствердив, що такий факт мав місце.

Крім того, власними поясненнями ОСОБА_1 підтвердив, що в системі ІПНП та в журналі вхідної кореспонденції інформація щодо можливого незаконного продажу алкогольних напоїв та тютюнових виробів не реєструвалась та про отримання вказаної інформації він безпосередньому керівнику не доповідав.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками дисциплінарної комісії про наявність бездіяльності ОСОБА_1 , яка полягає в порушенні вимог Порядку №100.

Також, задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуваний наказ від 16.08.2022 №1174 та матеріали службового розслідування не містять інформації щодо прийняття позивачем будь-якого наказу організаційно-розпорядчого характеру щодо зміни графіку розпорядку робочого часу старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , а тому такі доводи відповідача є безпідставними.

З цього приводу колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, ОСОБА_2 у своїх поясненнях ствердила, що саме ОСОБА_1 надав їй дозвіл запізнюватися на службу, начебто для підготовки до марафону.

При цьому ОСОБА_1 надав пояснення, що саме він надав дозвіл ОСОБА_2 запізнюватися на служу, начебто у зв`язку із залученням її до нічних відпрацювань з метою виявлення порушень режиму роботи розважальних закладів.

Тобто, їхні пояснення співпадають в одному, що саме ОСОБА_1 , тобто начальник територіального відділення поліції надавав дозвіл ОСОБА_2 запізнюватися на службу, очевидно що в усній формі, оскільки письмового наказу ОСОБА_1 дисциплінарній комісії не надав.

Даний факт підтверджується як поясненнями позивача, так і поясненнями ОСОБА_2 .

Проте, надані пояснення не відповідають дійсності, адже ОСОБА_2 протягом 2022 року у відомчих спортивних змаганнях з легкоатлетичного кросу участі не приймала, що було встановлено під час розгляду справи №560/9880/22. , а також згідно відповіді відділу поліції №1 (м. Хмельницький) Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області на запит від 08.08.2022 № 661/121/56-2022 старший лейтенант поліції ОСОБА_2 у червні та липні 2022 року до нічних відпрацювань взагалі не залучалась, а також відсутня довідка обліку несення ОСОБА_2 служби в нічний час за формою, визначеною наказом МВС від 06.04.2016 № 260.

Вказане свідчить про відсутність правових та фактичних підстав для надання такого дозволу ОСОБА_1 та свідчить про неправомірність таких дій саме ОСОБА_1 .

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про правомірність дій дисциплінарної комісії, яка встановила, що позивач надав завідомо неправдиві пояснення, чим перешкоджав проведенню службового розслідування, та надала оцінку даному дисциплінарному проступку в межах цього ж службового розслідування, в результаті чого у ГУНП в Хмельницькій області були достатні та законні підстави для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді суворої догани.

Таким чином, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, доводи апеляційної скарги спростовують висновки рішення суду, допущені судом першої інстанції порушення норм матеріального права призвели до неправильного вирішення справи, а тому оскаржуване рішення підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області задовольнити.

Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року скасувати.

Прийняти нову постанову.

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії, - відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Гонтарук В. М. Біла Л.М.