Справа № 440/1967/22
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2023-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2023 р. Справа № 440/1967/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Жигилія С.П. , Русанової В.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.08.2022, головуючий суддя І інстанції: Л.М. Петрова, м. Полтава, по справі № 440/1967/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю"Квант Плюс"

до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Полтавській області

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії ,

ВСТАНОВИВ

Товариство з обмеженою відповідальністю "Квант Плюс" (далі по тексту позивач, ТОВ "Квант Плюс") звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Державної податкової служби України (далі по тексту перший відповідач, ДПС України), Головного управління ДПС у Полтавській області (далі по тексту другий відповідач, контролюючий органо, ГУ ДПС у Полтавській області), в якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області від 17.01.2022 №3662840/21618527;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну, складену та подану на реєстрацію Товариством з обмеженою відповідальністю "Квант Плюс", в строки визначені нормами діючого законодавства, № 70 від 30.11.2021 на суму 150 000,00 грн, в т.ч. ПДВ - 25 000,00 грн, - направлена на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних 13.12.2021, реєстраційний номер документу .

В обґрунтування позову зазначив про протиправність оскаржуваного рішення ГУ ДПС в Полтавській області про відмову у реєстрації податкової накладної, оскільки позивачем на вимогу контролюючого органу після зупинення реєстрації було надано всі необхідні документи, якими спростовуються будь-які сумніви щодо ризиковості здійснення господарської операції по взаємовідносинах позивача з його контрагентом ПП "Українська сервісна бурова компанія-1", яка стала підставою для складання спірної податкової накладної, а саме: договір оренди транспортного засобу, акт приймання-передачі транспортного засобу в оренду, акт надання послуг оренди, рахунок на оплату, бухгалтерська довідка, акт звірки взаємних розрахунків, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, а також документи щодо походження права користування транспортним засобом. У зв`язку з чим, ствердужє, що у ГУ ДПС в Полтавській області були відсутні правові підстави для відмови позивачу у реєстрації податкової накладної № 70 від 30.11.2021. Посилання контролюючого органу на не надання документів щодо джерела походження товару вважає неприпустими з огляду на зміст господарської операції (надання послуг оренди), за наслідками якої не складаються такі документи. Щодо відсутності акту звірки взаєморозрахунків з орендодавцем ТОВ КВАНТ ПРОМ зауважив, що вказаний документ не є первинним документом, на підставі якого здійснюються записи в бухгалтерському та податковому обліку ТОВ "Квант Плюс". Крім того змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатами податкової перевірки, а не під час моніторингу операції чи платника.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 17.08.2022 по справі № 440/1967/22 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Квант Плюс" (вул. Конституції, 13, м. Полтава, Полтавська область, 36020, ) до Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ), Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ЄДРПОУ ВП 44057192) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення комісії Головного управління ДПС в Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.01.2022 № 3662840/31618527.

Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 70 від 30 листопада 2021 року, складену та подану на реєстрацію ТОВ "КВАНТ ПЛЮС" в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ЄДРПОУ ВП 44057192) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Квант Плюс" (вул. Конституції, 13, М. Полтава, Полтавська область, 36020, ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) гривня 00 копійок.

Другий відповідач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.08.2022 по справі № 440/1967/22, ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про правомірність прийняття другим відповідачем рішення від 17.01.2022 № 3662840/31618527 про відмову ТОВ Квант Плюс у реєстрації податкової накладної № 70 від 30.11.2021, оскільки в ході опрацювання копій первинних документів, поданих позивачем, комісією встановлено не надання платником підтверджуючих документів щодо джерел походження товарів та актів звірки взаємних розрахунків з орендодавцем ТОВ Квант Пром, що унеможливило ідентифікацію стану розрахунків позивача з вказаним підприємством.

Зауважив, що надане позивачем платіжне доручення № ГФ7520 від 01.10.2021 не є підтвердженням оплати по рахунку, виставленому ТОВ Квант Пром за оренду транспортного засобу, оскільки вказані в ньому (в графі призначення платежу) дата та номер відрізняються від реквізитів рахунку, виписаного ТОВ Квант Пром (зазначено згідно рахунку 181 від 01.08.2021 замість рахунку № 262 від 01.11.2021); в матеріалах справи відсутні банківські виписки щодо сплати суборендарем ТОВ Українська сервісна бурова компанія-1 орендної плати на користь ТОВ Квант Плюс.

Крім того, ТОВ Квант Плюс внесено до переліку ризикових платників податку за п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку згідно постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН. Також позивач декларує від`ємне значення ПДВ, при цьому постійно формує податковий кредит за взаємовідносинами з ризиковими постачальниками, які є учасниками схеми мінімізації податку шляхом оформлення податкових накладних без проведення фактично господарських операцій, на підставі чого ТОВ Квант Плюс знаходиться на контролі ДПС України та є учасником кримінального провадження № 0000370 від 14.05.2021.

Вважає, що задовольняючи позовну вимогу про зобов`язання зареєструвати спірні податкові накладні, суд першої інстанції вийшов за межі своїх повноважень та підмінив контролюючий орган, оскільки питання про реєстрацію чи відмову в реєстрації податкової накладної відноситься до дискреційних повноважень першого відповідача.

Позивач, в надісланому до суду відзиві на апеляційну скаргу просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, як законне та обґрунтоване. Зазначив, що обставини про які повідомляє апелянт всебічно та в повній мірі були досліджені судом першої інстанції під час розгляду справи, що свідчить про формалізовний характер, поданої першим відповідачем апеляційної скарги.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно з ч. 4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ "Квант Плюс" є юридичною особою приватного права (), яка є платником податку на додану варість та здійснює свою господарську діяльність, зокрема, у сфері неспеціалізованої оптової торгівлі, вантажного автомобільного транспорту, надання в оренду вантажних автомобілів, інша допоміжна діяльність у сфері транспорту (а.с. 12).

01 жовтня 2020 року між позивачем (орендар) та ПП "Українська сервісна бурова компанія-1" (суборендар) укладено договір суборенди транспортного засобу № 011020/ОР-8138, згідно якого Орендар зобов`язується передати Суборендареві, а Суборендар зобов`язується прийняти в строкове платне користування (суборенду) МАЗ, модель 500 КС-3577-3-1, тип автокран 10-20Т вантажний, реєстраційний № НОМЕР_1 , та зобов`язується сплачувати Орендареві орендну плату відповідно до умов цього Договору (а.с. 20-22).

Актом приймання-передачі від 01 жовтня 2020 року підтверджено факт виконання умов договору № 011020/ОР-8138 сторонами: обумовлений договором транспортний засіб передано суборендарю та прийнято останнім (а.с. 23).

30 листопада 2021 року сторонами договору складено акт надання послуг суборенди № 746, яким засвідчено, що на підставі договору № 011020/ОР-8138 від 01.10.2020 та рахунку на оплату № 605 від 30.11.2021 орендодавцем були надані послуги з суборенди транспортного засобу МАЗ, модель 500 КС-3577-3-1, тип автокран 10-20Т вантажний, № НОМЕР_1 (за листопад 2021 р.) на суму 150 000 грн, у тому числі ПДВ 25 000 грн (а.с. 24).

За наслідками фактичного виконання умов договору від 01 жовтня 2020 року № 011020/ОР-8138 позивачем складено та внесено до Єдиного реєстру податкових накладних податкову накладну №70 від 30.11.2021 (а.с. 14).

Квитанцією від 13.12.2021 про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН підтверджено, що реєстрація податкової накладної № 70 від 30.11.2021 року зупинена відповідно до п. 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація ПН/РК. Підставою зупинення реєстрації зазначено відповідність вимогам п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с. 15).

13 січня 2022 року позивачем подано до Головного управління ДПС у Полтавській області повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено з поясненнями (а.с. 16-19).

17.01.2022 рішенням № 3662840/31618527 про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у реєстрації податкової накладної № 70 від 30 листопада 2021 року відмовлено, у зв`язку з ненаданням платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні) описи, у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних. Розрахункових документів та /або банківських виписок з особових рахунків. У додаткових відомостях зазначено, що не надано підтверджуючих документів, щодо джерела походження товарів. Крім того, не надано акт взаємних розрахунків з орендодавцем ТОВ "Квант Плюс" (), що унеможливлює ідентифікацію стану розрахунків ТОВ "Квант Плюс" з постачальником (а.с. 37-38).

Не погодившись з вказаним рішенням контролюючого органу, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з відсутності підстав для зупинення другим відповідачем реєстрації податкової накладної № 70 від 30 листопада 2021 року та протиправності рішення про відмову в реєстрації вказаної податкової накладної в ЄРПН від 17.01.2022 № 3662840/31618527, оскільки у розпорядженні контролюючому органу було надано достатньо документів, які підтверджували фактичне здійснення господарської операції, оформленої податковою накладною. Водночас, відповідачем не надано до суду достатніх, достовірних та допустимих доказів на підтвердження ризиковості господарської операції, за результатами якої складену податкову накладну № 70 від 30.11.2021 року.

З метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд першої інстанції дійшов висновку про необхідність зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну № 70 від 30 листопада 2021 року датою її подання.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

За змістом підпункту а пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) (далі за текстом ПК України) об`єктом оподаткування є операції платників податку з постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Пунктом 187.1 статті 187 ПК України визначено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до абзацу 1 пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Абзацами першим, другим пункту 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі за текстом Порядок № 1246).

Зокрема, пункт 12 Порядку № 1246 передбачає, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Колегія суддів зазначає, що обставини зупинення реєстрації податкових накладних обов`язково підлягають дослідженню, оскільки є юридично значимими та такими, що тягнуть за собою прийняття в подальшому рішення про реєстрацію податкової накладної або відмову в реєстрації на підставі витребуваних документів у платника податку за результатами зупинення реєстрації.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі за текстом ПН/РК) в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі за текстом ЄРПН, Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації ПН/РК в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначено Порядком № 1165.

За визначенням, наведеним у пункті 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з пунктом 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з приписами пункту 7 Порядку № 1165 у разі встановлення за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування відповідності відображених в них операцій хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет (пункт 8 Порядку № 1165).

Відповідно до пункту 10 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно з пунктом 11 Порядку № 1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Як вбачається зі змісту отриманої позивачем копії квитанції від 13.12.2021 № (а.с. 15), підставою для зупинення реєстрації ПН від 30.11.2021 № 70 в ЄРПН слугувала відповідність платника податків п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН. Додатково повідомлено показники D = .8550%, Р = 1247743.21.

Критерії ризиковості платника податку визначені у Додатку № 1 до Порядку № 1165.

Відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Аналіз пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку свідчить про те, що для того аби встановити наявність у господарської операції такої ознаки мають існувати визначені цим пунктом передумови, а для підтвердження відповідності господарської операції вказаному критерію слід навести обґрунтований розрахунок за цим критерієм, якому відповідає платник податку (підпункт 2 пункту 11 Порядку № 1165).

З дослідженої колегією суддів копії квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної від 30.11.2021 № 70 встановлено, що другий відповідач, наводячи показники D =.8550%, Р = 1247743.21, не надає при цьому розрахунку за критерієм підпункту 2 пункту 11 Порядку № 1165, а також не вказує чіткого переліку документів, які слід подати до контролюючого органу в цьому випадку, що дозволяє дійти висновку про безпідставність зупинення реєстрації спірної податкової накладної.

При цьому, в апеляційній скарзі другим відповідачем зазначено про існування рішень про відповідність ТОВ КВАНТ ПЛЮС критеріям ризиковості платника податку від 01.12.2021 № 86432, від 05.01.2022 № 413. Додатково зазначено, що позивач декларує від`ємне значення ПДВ, при цьому постійно формує податковий кредит за взаємовідносинами з ризиковими постачальниками, які є учасниками схеми мінімізації податку шляхом оформлення податкових накладних без проведення фактично господарських операцій, на підставі чого ТОВ КВАНТ ПЛЮС знаходиться на контролі ДПС України та є учасником кримінального провадження № 0000370 від 14.05.2021.

Колегія суддів зауважує, що статтею 62 Конституції України установлена презумпція невинуватості, яка передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Частина 1 статті 627 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

З огляду на вищезазначені правові норми ТОВ КВАНТ ПЛЮС має право укладати договори з будь-яким суб`єктом і визначати умови такого договору за домовленістю на власний розсуд, а будь-які сумніви контролюючого органу або віднесення останнім ТОВ КВАНТ ПЛЮС до переліку суб`єктів господарювання, які знаходяться на контролі ДПС України, повинні бути обґрунтовані належним чином та доведені в установленому законом порядку. Контролюючий орган має право здійснити податкову перевірку або будь-які інші заходи контролю у разі наявності на те законних підстав, однак підміняти такі перевірки рішеннями про зупинення реєстрації податкової накладної та про відмову у реєстрації останньої, на думку колегії суддів, є проявом свавілля, що несумісно з принципами демократичного суспільства.

Відповідно до пункту 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 (далі за текстом Порядок № 520), перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно з вимогами пунктів 9-11 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Підставами для прийняття комісією регіонального рівня рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до п. 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення комісії державної податкової служби повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.

За результатами аналізу наведених норм Верховний Суд у постанові від 18 листопада 2021 року у справі № 380/3498/20 зазначив, що чинними нормативно-правовими актами наведено вичерпний перелік обставин, які можуть слугувати підставою для прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних.

При цьому, як підтверджується змістом пункту 5 Порядку № 520 передбачений цим пунктом перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, не є вичерпним. В залежності від виду господарської операції, за наслідками якої подається податкова декларація для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також відповідних договірних зобов`язань між суб`єктами господарювання, обсяг документів може бути відмінним.

Крім того, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної до реєстрації в ЄРПН прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за вичерпним переліком відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 3 листопада 2021 року у справі № 360/2460/20.

Колегія суддів зауважує, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок, як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Така правова позиція вже неодноразово викладалась Верховним Судом у своїх рішеннях, зокрема, у постановах від 23 жовтня 2018 року у справі № 822/1817/18, від 21 травня 2019 року у справі № 0940/1240/18, від 20 серпня 2019 року у справі № 2540/3009/18.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість і вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний висновок наведено у постановах Верховного Суду від 23 жовтня 2018 року у справі № 822/1817/18, від 02 квітня 2019 року у справі № 822/1878/18.

Натомість, у квитанції від 13.12.2021 № про зупинення реєстрації ПН від 30.11.2021 № 70 не наведено чіткого визначення мотивів зупинення комісією ГУ ДПС у Полтавській області реєстрації вказаної ПН, вичерпного переліку документів, який необхідно надати, що свідчить про необґрунтованість та невмотивованість такого рішення, оскільки позивач не міг передбачити відсутність яких саме документів може слугувати підставою для відмови в реєстрації вказаної податкової накладної.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що на виконання вимог відповідача позивачем до ГУ ДПС у Полтавській області було надіслано повідомлення від 13.01.2022 № 12 про надання пояснень та копії документів (14 додатків) щодо податкової накладної від 30.11.2021 № 70 (а.с. 16):

- договір оренди транспортного засобу від 01.01.2020 № 011020/0Р-8138;

- акт приймання-передачі транспортного засобу в оренду від 01.10.2020;

- акт надання послуг оренди № 746 від 30.11.2021;

- рахунок на оплату № 605 від 30.11.2021;

- бухгалтерська довідка;

- акт звірки взаємних розрахунків;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу;

- документи щодо походження товару (договір № 011020/0Р-МАЗ від 01.10.2020, акт надання послуг № 252 від 30.11.2021, рахунок на оплату № 262 від 01.11.2021, платіжне доручення № ГФ7520 від 01.10.2020, лист про зміну призначення платежу № 01/10-2021 від 01.11.2011).

Так, з досліджених колегією суддів документів установлено, що за умовами договору суборенди транспортного засобу № 011020/ОР-8138 від 01.10.2020, укладеного між ТОВ Квант Плюс (орендар) та Приватним підприємством "Українська сервісна бурова компанія-1" (суборендар), орендар зобов`язується передати суборендареві, а суборендар зобов`язується прийняти в строкове платне користування (суборенду) МАЗ, модель 500 КС-3577-3-1, тип автокран 10-20Т вантажний, реєстраційний № НОМЕР_1 , та зобов`язується сплачувати Орендареві орендну плату відповідно до умов цього Договору (п. 1.1 договору).

Сторони узгодили, що загальний розмір орендної плати визначається за домовленістю сторін та становить 150 000,00 грн, в т.ч. ПДВ 25 000,00 грн за один місяць користування транспортним заособом (п. 5.1 договору).

Суборендар сплачує орендну плату визначену в п. 5.1 цього договору щомісячно на підставі відповідних рахунків орендаря (п. 5.2 договору).

Так, на виконання вказаних п.3.1 умов договору ТОВ Квант Плюс та ПП "Українська сервісна бурова компанія-1" було складено акт приймання-передачі транспортного засобу від 01 жовтня 2020 року, яким вони підтвердили, що у відповідності до п. 3.1 Договору № 011020/ОР-8138 від 01.10.2020, орендар передав, а суборендар прийняв у строкове платне користування (суборенду) МАЗ, модель 500 КС-3577-3-1, тип автокран 10-20Т вантажний, реєстраційний № НОМЕР_1 (а.с. 23).

30.11.2021, відповідно до договору № 011020/ОР-8138 від 01.10.2020, позивачем було виставлено ПП "Українська сервісна бурова компанія-1" рахунок на оплату № 605 за надання послуг з суборенди транспортного засобу МАЗ, модель 500 КС-3577-3-1, тип автокран 10-20Т вантажний, реєстраційний № НОМЕР_1 (за листопад 2021) на суму 150 000,00 грн, у том числі ПДВ 25 000,00 грн (а.с. 25).

30.112021 сторонами договору складено акт надання послуг суборенди № 746, яким засвідчено, що на підставі договору № 011020/ОР-8138 від 01.10.2020 та рахунку на оплату № 605 від 30.11.2021 орендодавцем були надані послуги з суборенди транспортного засобу МАЗ, модель 500 КС-3577-3-1, тип автокран 10-20Т вантажний, № НОМЕР_1 (за листопад 2021 р.) на суму 150 000 грн, у тому числі ПДВ 25 000 грн (а.с. 24).

На підтвердження здійснення розрахунку за надання вказаних послуг позивачем надано копію акту звірки взаємних розрахунків за період з 01.11.2021 по 12.01.2022, з якого вбачається, що за даними ТОВ Квант Плюс станом на 30.11.2021 дебет (прихід) за реалізацію товарів і послуг № 746 становить 150 000,00 грн, за даними ПП "Українська сервісна бурова компанія-1" станом на 30.11.2021 кредит (витрата) становить 150 000,00 грн (а.с. 27).

Вважаючи, що у зв`язку з наданням ТОВ "Квант Плюс" послуг з суборенди транспортного засобу МАЗ, модель 500 КС-3577-3-1, тип автокран 10-20Т вантажний, реєстраційний № НОМЕР_1 (за листопад 2021) на користь ПП "Українська сервісна бурова компанія-1" відповідно до договору від 01 жовтня 2020 року № 011020/ОР-8138, що підтверджується вищевказаними документами у позивача 30.11.2011 виникло податкове зобов`язання згідно з частиною 1 статті 187 ПК України, позивач, діючи відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України, сформував податкову накладну № 70 від 30.11.2021 та подав її на реєстрацію.

Слід зауважити, що перелік документів, який було надіслано позивачем разом з повідомленням, був достатнім для того, щоб усунути сумніви у контролюючого органу щодо ознак ризиковості господарської операції, за наслідками якої було виписано спірну податкову накладну.

Проте, незважаючи на подані документи, відповідачем прийнято рішення від 17.01.2022 №3662840/31618527 про відмову позивачу в реєстрації ПН від 30.11.2021 № 70 у зв`язку з ненаданням платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні) описи, у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних. Розрахункових документів та /або банківських виписок з особових рахунків. У додаткових відомостях зазначено, що не надано підтверджуючих документів, щодо джерела походження товарів. В додатковій інформації зазначено про не надання акту взаємних розрахунків з орендодавцем ТОВ "Квант Плюс" (), що унеможливлює ідентифікацію стану розрахунків ТОВ "Квант Плюс" з постачальником.

Слід зауважити, що контролюючим органом не підкреслено які саме з наведеного переліку документи слід надати позивачу, хоча сам бланк (форма) передбачає необхідність здійснення таких дій, про що свідчить відповідне позначення (документи, які не надано, підкреслити), що в свою чергу є свідченням неналежної вмотивованості оскаржуваного рішення та призводить до правової невизначеності в частині окреслення, що саме розумілося під наданням платником вказаних документів

Крім того, враховуючи, що предметом договору є послуги з суборенди транспортного засобу посилання у вказаному рішенні про відмову у реєстрації податкової накладної на ненадання позивачем первинних документів щодо зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів, у тому числі рахунків-фактури/інвойсів з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних є недоречним. Інші первинні документи, на підставі яких було складено спірну податкову накладну щодо постачання/придбання товарів/послуг, акти приймання-передачі товарів послуг було надано до контролюючого органу.

Посилання другого відповідача в оскаржуваному рішенні щодо ненадання позивачем підтверджуючих документів, щодо джерела походження товарів, колегія суддів вважає неприйнятним, оскільки господарська операція, як вказано вище, передбачає надання послуг з оренди транспортного засобу, тобто, виключає можливість надання платником податків документів, які стосуються операцій щодо товарів, та відповідно не складалися у спірних відносинах.

Також, матеріалами справи підтверджено та не заперечується відповідачем, що на підтвердження виконання умов вказаного договору позивачем до контролюючого органу первинні документи, якими підтверджується джерело походження транспортного засобу, який в подальшому було передано в суборенду ПП Українська сервісна бурова компанія-1, а саме копії : акту приймання-передачі транспортного засобу в оренду від 01.10.2020, яким засвідчено передачу ТОВ Квант Пром та прийняття ТОВ Квант Плюс у строкове платне користування транспортного засобу МАЗ, модель 500 КС-3577-3-1, тип автокран 10-20Т вантажний, реєстраційний № НОМЕР_1 (а.с. 32), акту надання послуг № 252 від 30.11.2021, яким також підтверджується факт передачі ТОВ Квант Пром позивачу вказаного транспортного засобу в оренду, вартість за надану послугу визначена на рівні 10 000 грн, в тому числі ПДВ 1 666,67 грн (а.с. 33), рахунку на оплату по замовленню № 262 від 01.11.2021, виставленого позивачу ТОВ Квант Пром за надання послуг з оренди транспортного засобу МАЗ, модель 500 КС-3577-3-1, тип автокран 10-20Т вантажний, реєстраційний № НОМЕР_1 , ціна 10 000 грн, в тому числі ПДВ 1 666,67 грн (а.с. 34), платіжного доручення від 01.10.2021 № ГФ7520, з якого вбачається перерахування позивачем на рахунок ТОВ Квант Пром грошових коштів у розмірі 12000 грн (а.с. 35).

Необґрунтованим є і посилання другого відповідача в оскаржуваному рішенні на не надання позивачем акту взаємних розрахунків з орендодавцем ТОВ "Квант Плюс", що унеможливлює ідентифікацію стану розрахунків ТОВ "Квант Плюс" з постачальником, оскільки, надані позивачем до контролюючого органу копії рахунку на оплату по замовленню № 262 від 01.11.2021 та платіжного доручення від 01.10.2021 № ГФ7520 про перерахування позивачем на рахунок ТОВ Квант Пром грошових коштів у розмірі 12000 грн повністю підтверджують здійснення оплати за отримання в оренду від ТОВ Квант Пром транспортного засобу МАЗ, модель 500 КС-3577-3-1, тип автокран 10-20Т вантажний, реєстраційний № НОМЕР_1 .

Вказані документи, в розумінні ст. 1 Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність є первинним документами, які в повній мірі підтверджують факт оплати за надані послуги, що в свою чергу виключає обов`язковість надання акту звірки взаєморозрахунків, як такого, що може лише додатково засвідчити обставини щодо розрахунків між ТОВ Квант Пром та ТОВ Квант Плюс.

Твердження другого відповідача, які викладені в апеляційній скарзі, щодо ненадання позивачем розрахункових документів або банківських виписок з особових рахунків не відповідає дійсності, оскільки, як зазначено вище, копія платіжного доручення було надано до контролюючого органу разом з поясненнями.

Посилання апелянта на відсутність в матеріалах справи банківських виписок щодо сплати суборендарем ТОВ Українська сервісна бурова компанія-1 орендної плати на користь ТОВ Квант Плюс, та непідтвердження платіжним дорученням № ГФ7520 від 01.10.2021 оплати по рахунку № 262 від 01.11.2021, з огляду на те, що вказані в графі призначення платежу платіжного доручення дата та номер відрізняються від реквізитів рахунку ТОВ Квант Пром (зазначено згідно рахунку 181 від 01.08.2021 замість рахунку № 262 від 01.11.2021), є неприйнятними, як такі, що не були підставою для зупинення реєстрації спірної податкової накладної та подальшої відмовиу реєстрації податкової накладної від 17.01.2021.

При цьому, слід зауважити, що позивачем до другого відповідача було надано лист ТОВ Квант Плюс № 01/11-2021 від 01.11.2021 направлений головному бухгалтеру ТОВ Квант Пром про зміну призначення платежу, в якому позивач просив у платіжному дорученні № ГФ7520 від 01.10.2021 на суму 12000 грн вважати вірним наступне призначення платежу: за оренду автомобіля МАЗ, згідно рах. 181 від 01.08.2021 р. суму 2000,00 грн; за оренду автомобіля МАЗ, згідно рах. 262 від 01.11.2021 р. суму 10000,00 грн (а.с. 36), що в свою чергу повністю усуває вищевказані розбіжності.

Суд вважає за доцільне наголосити, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Про дотримання податковим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акту індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для реєстрації ПН/РК, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини можуть бути підтверджені, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

І навпаки, ненаведення мотивів прийнятих рішень суб`єктивізує акт державного органу та не дає змогу суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган прийшов саме до таких висновків, надати їм правову оцінку та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятого рішення.

Суд також звертає увагу на те, що у випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації ПН платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції прийняття рішення про відмову в реєстрації ПН.

Зупинення реєстрації податкової накладної не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також прийняття негативного для платника податків рішення без зазначення конкретних мотивів, дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права позивача шляхом скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10 квітня 2020 року у справі №819/330/18.

Водночас, позивачем своєчасно, за встановленою формою та в повному обсязі, відповідно до приписів пункту 6 Порядку №1165, пункту 5 Порядку №520 і підпунктів 201.16.1., 201.16.2. пункту 201.16. статті 201 ПК України подано до ГУ ДПС у Полтавській області інформацію та документи, які підтверджують здійснення господарських операцій та є достатніми для прийняття рішень про реєстрацію спірної ПН.

Колегія суддів зауважує, що в силу частини 2 статті 2 КАС України будь-які рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

ГУ ДПС у Полтавській області в ході судового розгляду справи не доведено наявності достатніх підстав для зупинення та відмови в реєстрації спірної ПН в ЄРПН.

З огляду на встановлені у справі фактичні обставини та досліджені докази колегія суддів вважає, що ГУ ДПС у Полтавській області при прийнятті рішення № 3662840/31618527 від 17.01.2022 про відмову позивачу в реєстрації ПН від 30.11.2021 № 70 діяло необґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мали значення для прийняття такого рішення, не на підставі та не у спосіб, що передбачені ПК України, без дотримання вимог частини 2 статті 2 КАС України, а тому наявні підстави для визнання його протиправним та скасування.

Як установлено пунктами 19, 20 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому, вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Колегія суддів наголошує, що спосіб відновлення порушеного права позивача має бути ефективним та таким, що виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Зазначена позиція повністю кореспондується з висновками Європейського суду з прав людини, відповідно до яких обираючи спосіб захисту порушеного права слід зважати на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка вимагає щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності небезпідставної заяви за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менш, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею, повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі Афанасьєв проти України від 5 квітня 2005 року (заява №38722/02)).

Отже, ефективний засіб правого захисту в розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права й одержання особою бажаного результату.

Згідно з положеннями рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи №(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів Ради Європи 11 березня 1980 року, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Таким чином, дискреція це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнямивона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта.

На законодавчому рівні поняття дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

У справі, що переглядається, умови, за наявності яких контролюючий орган зобов`язаний був зареєструвати спірну податкову накладну, були виконані позивачем, а тому у першого відповідача був лише один вид правомірної поведінки зареєструвати таку накладну. За законом у контролюючого органу не було вибору між декількома можливими правомірними рішеннями.

Зважаючи на те, що підставами для відмови в реєстрації спірної податкової накладної були обставини, які не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду в суді першої та апеляційної інстанцій колегія суддів вважає, що належним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 30.11.2021 № 70 датою її подання на реєстрацію.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

За визначенням, наведеним у статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд прийшов до вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи та правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального права.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст.ст.243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.08.2022 по справі № 440/1967/22 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді С.П. Жигилій В.Б. Русанова