Справа № 580/141/23
Суддя: Грибан Інна Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/141/23 Суддя (судді) першої інстанції: Гарань С.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів :

головуючий суддя Грибан І.О.

судді: Беспалов О.О.

Парінов А.Б.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 16 січня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Уманського міськрайонного суду Черкаської області про визнання незаконним розпорядження та зобов`язання вчинити дії, -

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до Уманського міськрайонного суду Черкаської області, в якому просила суд:

- визнати незаконним та скасувати розпорядження №14 від 21.12.2022 Уманського міськрайонного суду Черкаської області;

- визнати протиправними дії Уманського міськрайонного суду Черкаської області щодо видачі розпорядження №14 від 21.12.2022 про передачу цивільної справи №705/4763/22 до Христинівського районного суду Черкаської області неповноважною особою;

- зобов`язати Уманський міськрайонний суд Черкаської області організувати роботу суду для забезпечення передачі справи №705/4763/22 повноважною особою.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 16 січня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до Уманського міськрайонного суду Черкаської області про визнання незаконним розпорядження та зобов`язання вчинити дії - повернуто позивачеві з усіма доданими до неї документами.

Не погоджуючись із ухваленим судовим рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Крім того, апелянт просить постановити окрему ухвалу суду щодо порушення суддею Черкаського окружного адміністративного суду ОСОБА_5 процесуального закону.

На обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суддя Черкаського окружного адміністративного суду ОСОБА_5 приймав участь в авторозподілі 12 справ за позовами до Уманського міськрайонного суду Черкаської області, поданих за період з 23.12.2022 по 05.01.2023 та є доказом того, що в Черкаському окружному адміністративному суді має місце втручання в роботу АСДС у справах за участі ОСОБА_2 і свідчить про передачу даної справи незаконному складу суду.

На думку апелянта, суддя ОСОБА_5, умисно та свідомо, спотворює обставини справи, приймає свавільні рішення на замовлення, очевидно ухиляється від здійснення правосуддя, що чинить з мотивів помсти, перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя, що чинить систематично, що свідчить про необхідність скасування оскаржуваної ухвали.

Крім того, у клопотанні позивач просить врахувати висновки, викладені в постанові Шостого апеляційного адміністративного суду у справі №580/6612/22 від 07 лютого 2023 року.

За приписами ч. 2 ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5-7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 16 січня 2023 року про повернення позовної заяви та на підставі ч. 2 ст. 312 КАС України призначено справу до апеляційного розгляду у порядку письмового провадження.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив, що не перешкоджає її розгляду по суті.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали, колегія суддів виходить з наступного.

Так, відповідно до матеріалів справи, ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 10 січня 2023 року позовну заяву ОСОБА_3 залишено без руху та надано позивачеві десятиденний строк, з моменту отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

В ухвалі зазначено, що позивачем недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду:

- обґрунтування порушення оскаржуваними діями відповідача конкретних прав позивача;

- докази сплати судового збору або надати до суду у відповідності до вимог Закону України «Про судовий збір» відповідні докази: довідку ОК-5 з Пенсійного фонду України, довідку про склад сім`ї; відомості про наявність рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища, тощо.

12 січня 2023 року на адресу суду від позивачки надійшла заява про усунення недоліків, в якій останньою зазначено, що відповідач, в особі ОСОБА_4 , яка відсторонена від здійснення правосуддя, порушив процедуру передачі справи на розгляд іншого суду. Представнику позивача 26.12.2022 надана відповідь на інформаційний запит від 22.12.2022, що починаючи з 2020 року та по дату надання відповіді зборами суддів Уманського міськрайонного суду Черкаської області голова та заступник голови суду не обирались. Таким чином, передача справи за розпорядженням № 14 від 21.12.2022 ОСОБА_4 , яка відсторонена від здійснення правосуддя та не обиралася зборами суддів Уманського міськрайонного суду Черкаської області з 2020 автоматично призвело до утворення незаконного складу суду Христинівським районним судом Черкаської області.

Крім того, в заяві про усунення недоліків представником позивача зазначено, що позивачем вже надавалась довідка про доходи від 02.01.2023 р. з метою вирішення судом питання про звільнення позивача від сплати судового збору через її скрутний майновий стан.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 16 січня 2023 року позовну заяву повернуто позивачу.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не було обґрунтовано порушення оскаржуваним розпорядженням та діями прав позивача.

Крім того, суд першої інстанції звернув увагу на те, що позивачем до матеріалів позову не надано документу, який підтверджує важкий матеріальний стан позивача (довідка від 02.01.2023), як і не надано такий документ до заяви про усунення недоліків, що надійшла до суду через електронний суд 12.01.2023, отже не було в повній мірі усунуто недоліки позовної заяви, яка була залишена без руху.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси (частина перша статті 5 КАС України).

У частині п`ятій ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено вимоги, які застосовуються до позовної заяви.

Згідно пунктів 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У силу вимог пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

За правилами частини першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, залишення скарги без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання.

Як свідчать матеріали справи, ухвалу про залишення позовної заяви без руху від 10 січня 2023 року було отримано позивачем за допомогою підсистеми «Електронний Суд» 11 січня 2023 року, що підтверджується відповідною довідкою про доставлення копії ухвали.

З огляду на вказане, останнім днем строку для усунення недоліків позовної заяви було 23 січня 2023 року.

Отже, оскільки строк для усунення недоліків спливав лише 23 січня 2023 року, то позивач мала можливість до вказаної дати подати визначені в ухвалі суду докази та необхідні обґрунтування. Наразі, ухвалу про повернення позовної заяви постановив 16 січня 2023 року, тобто до сплину десятиденного терміну, а отже висновок суду першої інстанції про невиконання в повному обсязі ухвали про залишення позовної заяви без руху є передчасним.

З викладених обставин оскаржувана ухвала підлягає скасуванню.

Щодо заяви апелянта про винесення окремої ухвали щодо порушення суддею Черкаського окружного адміністративного суду ОСОБА_5 процесуального закону, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Питання постановлення окремих ухвал регулюється статтею 249 КАС України.

Згідно з частинами першою та п`ятою ст. 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

Тобто, окрема ухвала виноситься судом у зв`язку з виявленням під час судового розгляду порушення законності з боку, зокрема, суб`єкта владних повноважень, які не охоплюються предметом спору та не можуть бути усунені шляхом розв`язання спору по суті.

Наведена правова позиція вже була викладена Верховним Судом у постановах від 25.09.2018 у справі №09/1653/15 та від 13.02.2019 у справі №355/1116/17.

При цьому, постановлення такої ухвали є правом, а не обов`язком суду.

Враховуючи вищевикладене, виходячи з обставин справи, колегія суддів не вбачає підстав для винесення окремої ухвали.

Крім того, колегія суддів також не вбачає підстав для направлення справи на стадію для вирішення питання про відкриття провадження у справі, оскільки вказані дії не входять до повноважень суду апеляційної інстанції, згідно приписів КАС України.

Водночас, колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України - суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За правилами частини третьої ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Згідно з ст. 320 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Відтак, враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу слід задовольнити частково, ухвалу суду першої інстанції про повернення позовної заяви - скасувати та направити справу до Черкаського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 16 січня 2023 року скасувати, а справу № 580/141/23 направити до Черкаського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя І.О. Грибан

Судді: О.О. Беспалов

А.Б. Парінов

(повний текст постанови складено 29.03.2023р.)