Справа № 580/1934/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Черкаси

28 березня 2023 року Справа № 580/1934/23

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи № 580/1934/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18000, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

16.03.2023 вх. № 9979/23 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, просить(24.03.2023 вх.11327/23):

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області щодо відмови ОСОБА_1 у нарахуванні та здійсненні щомісячної доплати до пенсії у сумі 2000 грн згідно постанови Кабінету Міністрів України «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб» від 14.07.2021 №713, починаючи з 17.02.2023 на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08.12.2021 у справі № 580/9147/21;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області нарахувати та виплатити щомісячну доплату до пенсії ОСОБА_1 у сумі 2000 грн згідно постанови Кабінету Міністрів України «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб» від 14.07.2021 №713 починаючи з 17.02.2023 на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08.12.2021 у справі № 580/9147/21.

Суд ухвалою від 16.03.2023 залишав позовну заяву для усунення недоліків: позовної заяви в редакції з обранням формалізованого способу захисту відповідно до ч.1 ст.5 КАС України та обґрунтуванням змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем.

Суд вирішує лише ті вимоги по суті спору, про вирішення яких клопочуть сторони, і за загальним правилом, не повинен виходити за межі цих вимог. Суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених вимог (постанова Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 824/399/17-а).

24.03.2023 вх.11327/23 позивач через канцелярію суду надав позовну заяву в новій редакції, де додав клопотання про поновлення строку зверенння до суду.

Позивач у позовній заяві в новій редакції зазначає, що з 01.07.2022 відповідачем припинено нарахування та виплату щомісячної доплати до пенсії позивачу у сумі 2000 грн, після проведення перерахунку на виконання рішення від 19.01.2022 у справі 580/10753/21, проте згідно поштової накладної з позовною заявою звернувся до суду лише 14.03.2023

Позивач у клопотанні як на підставу для поновлення пропущеного строку для звернення до суду покликається на введення Указом Президента України від 24.02.2022 64/2022 воєнного стану в Україні.

Суд вирішуючи клопотанння про поновлення строку звернення до суду зазначає таке.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Велика Палата Верховного Суду у справі? ? №990/115/22 зазначив, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

В клопотанні про поновлення строку позивачем не наведені обґрунтування, які б свідчили про те, що причини пропуску строку звернення до суду із цим позовом зумовлені обмеженнями, введенням воєнного часу в Україні.

Позивач не обирає формалізований спосіб захисту відповідно до п.4 ч.1 статті 5 КАС України, позаяк у разі протиправності дій - наслідок утриматися від дій, проте таких вимог позивач також не формує відповідно до п.3 ч.1 ст.5 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

«Право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави (п.53) Суд мав переконатися в тому, що застосовані обмеження не зменшили для заявника можливості доступу до суду та не ускладнили йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права (п.54) (ЄСПЛ: Kreuz v Poland, заява 28249/95, від 19.06.2001). Обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (Воловік проти України, 15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, 06.12.2007). Процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів («Дія 97» проти України, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, 21.10.2010).

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

З урахуванням необхідності надати позивачеві до суду докази та використати можливість передбачену ч.1 ст.47 КАС України щодо визначення предмету спору для усунення недоліків, що зазначені в ухвалі без руху - доцільно продовжити строк в умовах дії режиму воєнного стану, що встановлений раніше.

Керуючись статтями 2, 5, 19, 44, 45, 121, 133, 139, 160, 161, 169, 241-243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку та відмовити у задоволенні заяви про поновлення строку звернення позивача до суду.

Продовжити строк для усунення надоліків за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та забов`язання вчинити дії.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви (зазначені в ухвалі від 16.03.2023) додатково п`ять днів з дати отримання копії ухвали, шляхом надання до суду позовної заяви в новій редакції з обранням належного формалізованого способу захисту відповідно до ч.1 ст.5 КАС України; обгрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду за захистом порушеного права/інтересу позивача з підтвердженням інших поважних причин пропуску строку.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується. Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА