Справа № 120/1940/23
Суддя: Заброцька Людмила Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-03-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

27 березня 2023 р. Справа № 120/1940/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Заброцька Людмила Олександрівна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області до ОСОБА_1 про відшкодування вартості предметів однострою, строк експлуатації яких не закінчився,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Національної поліції у Вінницькій області до ОСОБА_1 про відшкодування вартості предметів однострою, строк експлуатації яких не закінчився.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що позовну заяву належить залишити без руху з огляду на таке.

Частиною першою статті 171 КАС України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частинами першою - другою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частин 3 та 5 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів дізнався та повинен дізнатися, що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як слідує зі змісту позовних вимог позивач просить стягнути з відповідача відшкодування вартості предметів однострою, строк експлуатації яких не закінчився.

Так, згідно витягу з наказу від 12.05.2020 № 77 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п. 7 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (за власним бажанням) з 12.05.2020 року.

Разом з тим, 07.05.2020 року ГУНП у Вінницькій області видано наказ "Про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився", яким затверджено суму вартості предметі однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, що підлягає відшкодуванню у зв`язку із звільненням ОСОБА_1 .

В пункті 2.2 цього наказу зазначено про необхідність проведення роз`яснювальної роботи із поліцейськими, які звільняються зі служби, щодо відшкодування затверджених сум не пізніше одного дня після його звільнення, а також інформувати їх про можливе стягнення відповідних сум у судовому порядку.

15.05.2020 року складено акт про відмову відповідача ознайомлюватись із наказом про звільнення та відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився.

Отже, 15.05.2020 року відповідач був ознайомлений з наказом про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився. Тобто, 16.05.2020 року відповідач повинен був відшкодувати вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, у відповідності до п. 2.2 наказу ГУНП у Вінницькій області від 07.05.2020 року.

Разом з тим, станом на 16.05.2020 року ОСОБА_1 добровільно не відшкодовано вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння яких не закінчився.

Таким чином, з 17.05.2020 року у позивача почав обраховуватись строк на звернення до суду з цим позовом.

Втім, із даним позовом про відшкодування вартості предметів однострою позивач звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду лише 01.03.2023 року, тобто з пропуском місячного строку звернення до адміністративного суду, передбаченого частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Водночас, суд зазначає, що пропуск строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для залишення позову без розгляду, оскільки процесуальним законодавством передбачено можливість визнання судом причини пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається та вирішується в порядку, встановленому КАС України.

Поважними причинами пропуску строків звернення до суду необхідно розуміти обставини, які є об`єктивно непереборними, та не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Водночас на законодавчому рівні не регламентується, які причини є поважними, а які ні. Питання щодо визначення поважності підстав пропуску строку звернення до суду залишається на розсуд суду.

У заяві про поновлення строку звернення, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, позивач посилається на те, що Головне управління Національної поліції у Вінницькій області 22.07.2020 звернулось до суду з позовом про стягнення з відповідача грошових коштів у рахунок відшкодування вартості предметів однострою особистого користування в порядку цивільного судочинства. Однак, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 21.12.2022 року у справі № 127/16048/20 було закрито провадження з тих підстав, що вказаний спір є публічно-правовим. Позивач зазначає, що отримавши ухвалу про закриття провадження у цивільній справі звернувся до адміністративного суду з позовом.

Проте, суд не погоджується з тим, що обставини, на які посилається позивач, є поважними причинами пропуску строку звернення до суду з цим позовом, оскільки ці обставини не перешкоджали зверненню до суду в установлений строк. Наведені позивачем підстави пропуску строку звернення до адміністративного суду мають суб`єктивний характер і не позбавляли останнього можливості звернутися до суду з цим позовом у встановлені КАС України строки.

При цьому суд зауважує, що позивачем пропущено місячний строк звернення з позовом не лише до Вінницького окружного адміністративного суду, а першочергово і при зверненні із первісним позовом до Вінницького міського суду Вінницької області в порядку цивільного судочинства.

Як уже було зазначено вище, станом на 16.05.2020 року ОСОБА_1 добровільно не відшкодовано вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння яких не закінчився.

Таким чином, з 17.05.2020 року у позивача почав обраховуватись строк на звернення до суду з цим позовом.

Однак, до Вінницького міського суду Вінницької області позивач звернувся з позовом 22.07.2020 року ( як зазначає сам позивач в заяві про поновлення строку звернення, при цьому відповідних доказів не надано ), тобто вже з пропуском місячного строку звернення до суду, при цьому, без зазначення будь-яких поважних причин щодо наведених зволікань при зверненні до суду. Більш того, доказів звернення до суду в порядку цивільного судочинства саме 22.07.2020 року позивачем не надано, а згідно з інформацією, зазначеною в ухвалі Вінницького міського суду від 21.12.2022 в справі 3127/16048/20, вказана справа перебувала в провадженні суду з 12.08.2020 року.

При цьому, після закриття провадження в цивільній справі, позивач звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду також з пропуском місячного строку, оскільки адміністративний позов подано 01.03.2023 року, а ухвала Вінницького міського суду Вінницької області прийнята 21.12.2022 року та позивачем не надано доказів отримання вказаної ухвали в інший строк ( рекомендованого повідомлення про вручення чи інших доказів отримання вказаного рішення з датою вручення ).

Крім того, надаючи оцінку доводам позивача щодо поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з огляду на попереднє звернення позивача до суду в порядку цивільного судочинства в зв"язку з відсутністю єдиної усталеної практики, вважаю за необхідне зазначити, що рішення Великою Палатою Верховного Суду у справі №818/1688/16 щодо розгляду даної категорії справ в порядку адміністративного судочинства було прийнято у грудні 2018 року, а з позовом в порядку цивільного судочинства позивач звернувся в липні 2020 року. А тому, позивачу, який є суб`єктом владних повноважень, не доцільно посилатись на відсутність єдиної усталеної практики Верховного Суду щодо підсудності даних спорів на момент первинного звернення до суду в 2020 році та, відповідно, обґрунтовувати поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду попереднім зверненням в порядку цивільного судочинства.

Отже, на підставі викладеного приходжу до висновку, що підстави вказані позивачем у клопотанні про поновлення строку звернення до суду є неповажними.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

За правилами, визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення вказаних в цій ухвалі недоліків позовної заяви шляхом:

надання заяви про поновлення строку звернення до суду з цим позовом із зазначенням інших підстав для поновлення строку, а також наданням відповідних доказів, які, на думку позивача, вказують на поважність причин пропуску строку звернення.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Головного управління Національної поліції у Вінницькій області до ОСОБА_1 про відшкодування вартості предметів однострою, строк експлуатації яких не закінчився залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Заброцька Людмила Олександрівна