Справа № 953/2171/23
Суддя: Лисиченко С. М.
Дата ухвалення: 2023-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа№ 953/2171/23
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
"28" березня 2023 р. м. Харків
Кивський районний суд м.Харкова, у складі: головуючої судді Лисиченко С.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції інспетора батальйону 4 Єроменко Владислава Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -
ВСТАНОВИВ :
27 березня 2023 ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м.Харкова з позовною заявою, у якій просить суд скасувати постанову інспектора роти №4 батальйону Управління патрульної поліції в Харківській області Департамен6ту патрульної поліції серії №ЕАС06718472 від 22.03.2023, якою його притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 126 КУпАП.
Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (статті 55, 124), а статтею 18 Закону України від 7 липня 2010 року № 2453-VI "Про судоустрій і статус суддів" (далі - Закон № 2453-VI) визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.
Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950, далі - Конвенція 1950 року), а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.
Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Відповідно до частини 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статті 160 КАС України з наступних підстав.
Позивачем, на виконання вимог частини 5 статті 94 КАС України, не зазначено про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.
Відповідно до пункту 8 розділу 10 Правил засвідчення копій документів відповідно до Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 «Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації», копія набуває юридичної сили лише у разі її засвідчення в установленому порядку.
Таким чином, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Крім того, в порушення частини 3 статті 161 КАС України, позивачем не додано до позовної заяви документ про сплату судового збору.
Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Вказана постанова набрала законної сили з дати її прийняття..
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Виходячи з матеріалів справи, позовна заява надійшла до суду 27 березня 2023 року.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» установлено з 1 січня 2023року прожитковий мінімум для працездатних осіб 2684 грн. 00 коп.
Таким чином, розмір судового збору, який повинен був сплатити позивач при подачі позовної заяви становить536 грн. 80 коп., виходячи з наступного розрахунку: 2684 грн .* 0,2 = 536 грн. 80 коп.
При цьому, частиною 1 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв.
Згідно з частинами 1, 2 статті 9 вказаного Закону судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.
Також, в порушення частин 4,5,7 статті 161 КАС України позивач до позовної заяви не дадав копію оскаржуваної постанови від 22.03.2023, або за наявності передбачених частиною 1 статті 80 КАС УКраїни підстав, клопотання про витребування доказів. Надана позивачем роздруківка з Єдиного порталу державних послуг "Дія" не містить зміст оскаржуваної постанови та виклад обставин вчиненого правопорушення.
Суд вважає за необхідне зазначає, що згідно з частиною 2 статті 255 КУпАП, у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів.
Частиною третьою статті 288 КУпАП визначено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящий посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.
Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу, який уповноважений такі стягнення накладати.
Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.
Зазначене узгоджується з правовою позиціє Верховного Суду від 17.09.2020 у справі №742/2298/17.
Однак позивач, в порушення зазначених вимог, звернувся до суду з позовом до інспектора батальйону №4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції Єременко В.О., який є неналежним відповідачем у даній справі.
Відповідно до вимог частин 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
На підставі викладеного, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачу усунути вказані недоліки поданої позовної заяви в строк, наданий судом.
Керуючись статтями 160-161, 169, 248 КАС України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції інспетора батальйону 4 Єроменко Владислава Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення- залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків.
Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків позовна заява буде визнана неподаною та йому повернута.
Копію даної ухвали направити ОСОБА_1 для виконання.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя - С.М. Лисиченко