Справа № 140/5899/22
Суддя: Валюх Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2023-03-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2023 року ЛуцькСправа № 140/5899/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Валюха В.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємства «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» (далі ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ») звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 12.08.2022 рішенням Комісії ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Комісія ГУ ДПС у Волинській області) № 54870 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» включено до переліку ризикових платників податку.

ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» звернулося до ГУ ДПС у Волинській області з листом від 02.09.2022 щодо виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, надавши також інформацію щодо рівня націнки та копії документів.

Рішенням Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 06.09.2022 № 59104 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів, прийнято рішення про відповідність платника податків ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме по ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» наявна податкова інформація, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій, зокрема, позивачем здійснено реєстрацію податкових накладних на поставку транспортних засобів із значною націнкою 193%-271% в адресу ТОВ «Луцька дорожня пересувна механізована колона», ТОВ «Сладо», а надані документи до повідомлення № 3 від 02.09.2022 є недостатніми для підтвердження можливості здійснення операцій та спростування ризиковості.

Позивач не погоджується із вказаним рішенням Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 06.09.2022 № 59104 з тих підстав, що ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» було подано достатній пакет документів для підтвердження реальності здійснення господарських операцій, що стали підставою для включення підприємства до переліку ризикових, а також надано підтвердження формування націнки на товари, проте Комісією ГУ ДПС у Волинській області документи безпідставно не взяті до уваги.

Позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 06.09.2022 № 59014 про внесення ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» до переліку ризикових платників податків та зобов`язати Комісію ГУ ДПС у Волинській області виключити позивача з переліку ризикових платників податків.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 09.09.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, судовий розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а. с. 102).

В поданому до суду відзиві на позовну заяву (а. с. 111-115) представник відповідача Михалко Н.О. позов не визнала та просить відмовити у його задоволенні з підстав правомірності оскаржуваного рішення.

Вказує, що відповідно до протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Волинській області від 12.08.2022 № 89, на засіданні комісії здійснено аналіз суб`єктів господарювання на предмет наявності ознак ризиковості та виявлено, що діяльність ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» свідчить про наявність ймовірних ризиків порушення норм податкового законодавства.

Оскаржуваним рішенням Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 06.09.2022 № 59104 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів, прийнято рішення про відповідність платника податків ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку з таких підстав: «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Шляхом маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, здійснено реєстрацію податкових накладних на поставку транспортних засобів із значною націнкою 193%-271% в адресу ТОВ «Луцька дорожня пересувна механізована колона», ТОВ «Сладо». Додатково зазначено, що надані документи до повідомлення № 3 від 02.09.2022 є недостатніми для підтвердження можливості здійснення операцій та спростування ризиковості. Відсутні підтверджуючі документи про наявні залишки ТМЦ. Відсутні документи щодо доставки ТЗ з м. Рівне до с. Струмівка. Відсутні CMR, що передбачено пунктом 5.2 Контракту. Неналежним чином оформлені платіжні доручення (відсутні відмітки банку).

В поданих до суду відповіді на відзив та запереченнях (а. с. 121-123, 127) представники сторін не погодилися із доводами відзиву та відповіді на відзив, відповідно підтримують та заперечують позовні вимоги.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 09.09.2022, залишеною без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.01.2023, клопотання ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» про забезпечення позову у цій справі задоволено, зупинено до набрання законної сили рішенням суду у справі № 140/5899/22 за позовом ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» до ГУ ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії дію рішення Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 06.09.2022 № 59104 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (а. с. 104-106).

Відповідно до пункту 20 частини першої статті 4, частини другої, пункту 10 частини шостої статті 12, частин першої - третьої статті 257, частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у ній матеріалами.

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 12.08.2022 Комісія ГУ ДПС у Волинській області прийняла рішення № 54870 про відповідність платника податку на додану вартість ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, з таких підстав: «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Шляхом маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, здійснено реєстрацію податкових накладних на поставку транспортних засобів із значною націнкою 193%-271% в адресу ТОВ «Луцька дорожня пересувна механізована колона», ТОВ «Сладо» (а. с. 18).

З протоколу засідання комісії № 1 ГУ ДПС у Волинській області від 12.08.2022 вбачається, що основним видом діяльності ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» є торгівля автомобілями та легковими транспортними засобами, позивач зареєстрований платником ПДВ з 01.12.2020.

Згідно з даними Єдиного реєстру податкових накладних (далі ЄРПН) ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» подано на реєстрацію податкові накладні на реалізацію 2 напівпричепів тентованих SCHMITZ CARGOBUL SCBS3T № WSM5736 та № WSM1090 в адресу ТОВ «Луцька дорожня пересувна механізована колона» (перебуває на обліку в ГУ ДПС у Волинській області, вид діяльності будівництво доріг і автострад), обсягом постачання 475,8 тис.грн на суму ПДВ 95,2 тис.грн та обсягом постачання 491,7 тис.грн на суму ПДВ 98,3 тис.грн відповідно. Однак, фактурна вартість імпортованого напівпричепа тентованого SCHMITZ CARGOBUL SCBS3T № WSM5736 складає 132,5 тис.грн, торгова націнка 259,0%, а імпортованого напівпричепа тентованого SCHMITZ CARGOBUL SCBS3T № WSM1090 132,4 тис.грн, торгова націнка 271,4%.

Крім того, згідно з даними ЄРПН ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» подано на реєстрацію податкову накладну на реалізацію автомобіля легкового HONDA CR-V № 5J6RM3H9XFL018054 в адресу ТОВ «Сладо» (перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Рівненській області, вид діяльності виробництво какао, шоколаду та цукрових кондитерських виробів), обсягом постачання 595,8 тис.грн на суму ПДВ 119,2 тис.грн. Разом з тим, фактурна вартість імпортованого 26.11.2022 вказаного автомобіля складає 203,3 тис.грн, торгова націнка 193,1%.

При цьому, середня торгова націнка реалізованих транспортних засобів для інших юридичних осіб (платників ПДВ) складає 11%. Податковий кредит ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» сформовано за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, сума ПДВ сплачена митним органам протягом 2021-2022 рр. (станом на 12.08.2022) становить 447,5 млн.грн.

Проведеним аналізом встановлено, що ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» шляхом маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, здійснено реєстрацію податкових накладних на поставку транспортних засобів із націнками від 193% до 271% ТОВ «Луцька дорожня пересувна механізована колона», ТОВ «Сладо» (а. с. 116-118).

02.09.2022 за вих. № 02/09/22 ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» подало до Комісії ГУ ДПС у Волинській області письмові пояснення (з додатками), у яких також просило виключити позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку (а. с. 20-94).

Так, зокрема, у зазначених поясненнях позивач вказав, що операції з реалізації транспортних засобів в адресу ТОВ «Луцька дорожна пересувна механізована колона», ТОВ «Сладо» відповідають видам діяльності підприємства. Стосовно визначення націнки позивач зазначив, що жодним нормативно-правовим актом не передбачено, не встановлено і не обмежено права продавця на встановлення рівня націнки. Розмір націнки не свідчить про порушення ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» будь-яких норм чинного законодавства України, не може свідчити про ризиковість здійснення господарської діяльності.

Крім того, на підтвердження факту придбання та подальшої реалізації вказаних вище транспортних засобів позивач надав копії первинних документів, а також вказав, що визначена сторонами договорів вартість товару відповідає реальним ринковим цінам на аналогічні транспортні засоби на внутрішньому ринку України (а. с. 20-26).

Рішенням Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 06.09.2022 № 59104 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів, прийнято рішення про відповідність платника податків ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку з таких підстав: «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Шляхом маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, здійснено реєстрацію податкових накладних на поставку транспортних засобів із значною націнкою 193%-271% в адресу ТОВ «Луцька дорожна пересувна механізована колона», ТОВ «Сладо». Надані документи до повідомлення № 3 від 02.09.2022 є недостатніми для підтвердження можливості здійснення операцій та спростування ризиковості. Відсутні підтверджуючі документи про наявні залишки ТМЦ. Відсутні документи щодо доставки ТЗ з м. Рівне до с. Струмівка. Відсутні CMR, що передбачено пунктом 5.2 Контракту. Неналежним чином оформлені платіжні доручення (відсутні відмітки банку)» (а. с. 19).

При вирішенні спору суд застосовує такі нормативно-правові акти.

Пунктом 56.1 статті 56 Податкового кодексу України (далі ПК України) передбачено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Згідно із пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі Порядок № 1165; в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

За приписами пункту 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Додатком 1 до Порядку № 1165 затверджені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пунктом 8 яких визначено такий критерій: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.

Крім того, при вирішенні спору суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 340/474/20, які полягають у такому.

З 01.02.2020 набрав чинності Порядок № 1165, яким визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1), повноваження комісії контролюючого органу, яка приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, порядок прийняття рішення комісією тощо.

Частиною першою статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку № 1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

При вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання та характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Вказана правова позиція підтримана у постановах Верховного Суду від 16.02.2021 у справі № 280/3235/20, від 22.07.2021 у справі № 520/480/20, від 20.01.2022 у справі № 160/2840/20, від 07.12.2022 у справі № 640/13536/20.

Верховний Суд у постанові від 19.11.2021 у справі № 140/17441/20 також зазначив, що Комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на них законодавством завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку, та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Як вбачається із оскаржуваного рішення від 06.09.2022 № 59104, прийнятого Комісією ГУ ДПС у Волинській області відповідно до пункту 6 Порядку № 1165 за результатами розгляду інформації та копій відповідних документів від платника податку, таке рішення ухвалено з урахуванням критерія ризиковості платника податків, передбаченого пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додатку 1 до Порядку № 1165), при цьому, Комісія ГУ ДПС у Волинській області вказала, що подані платником податку документи є недостатніми для підтвердження можливості здійснення операцій та спростування ризиковості.

Суд також звертає увагу, що оскаржуване рішення прийняте після попередньо прийнятого рішення Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 12.08.2022 № 54870 про відповідність платника податку на додану вартість ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому, у цих рішеннях зазначена податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування, а саме: шляхом маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, здійснено реєстрацію податкових накладних на поставку транспортних засобів із значною націнкою 193%-271% в адресу ТОВ «Луцька дорожня пересувна механізована колона», ТОВ «Сладо» (а. с. 18-19).

У протоколі засідання комісії № 1 ГУ ДПС у Волинській області від 12.08.2022 зазначено про господарські операції з реалізації ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» двох напівпричепів тентованих SCHMITZ CARGOBUL SCBS3T № WSM5736 та № WSM1090 в адресу ТОВ «Луцька дорожня пересувна механізована колона», а також автомобіля легкового HONDA CR-V № 5J6RM3H9XFL018054 в адресу ТОВ «Сладо» із торговою націнкою 259,0%, 271,4% та 193,1% відповідно, тоді як середня торгова націнка реалізованих транспортних засобів для інших юридичних осіб (платників ПДВ) складає 11%. Проведеним аналізом контролюючим органом встановлено, що ПП «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» шляхом маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, здійснено реєстрацію податкових накладних на поставку транспортних засобів із націнками від 193% до 271% ТОВ «Луцька дорожня пересувна механізована колона», ТОВ «Сладо» (а. с. 116-118).

Разом з тим, суд звертає увагу, що на підтвердження факту придбання та подальшої реалізації вказаних вище транспортних засобів позивач (відповідно до переліку документів, необхідних для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, наведеному у пункті 6 Порядку № 1165) надав до Комісії ГУ ДПС у Волинській області копії первинних документів (зовнішньоекономічних контрактів, інвойсів, ВДМ, платіжних доручень в іноземній валюті, договорів купівлі-продажу транспортних засобів, актів прийому-передачі, актів технічного стану транспортних засобів, видаткових накладних, довіреностей, платіжних доручень, свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів) (а. с. 27-46, 53-83).

Суд також враховує, що за результатами здійснення господарських операцій з купівлі-продажу транспортних засобів в адресу ТОВ «Луцька дорожня пересувна механізована колона», ТОВ «Сладо» позивач сформував та надіслав на реєстрацію податкові накладні від 27.07.2022 № 45 (а. с. 51), від 21.07.2022 № 50 (а. с. 88), від 20.07.2022 № 51 (а. с. 90), які були зареєстровані в ЄРПН, що підтверджується квитанціями (а. с. 52, 89, 91).

На думку суду, реєстрація в ЄРПН вказаних податкових накладних спростовує доводи контролюючого органу про ризиковість господарських операцій з купівлі-продажу транспортних засобів в адресу ТОВ «Луцька дорожня пересувна механізована колона», ТОВ «Сладо», на підтвердження яких позивач також надав необхідний пакет первинних документів.

Суд також вважає, що реалізація вказаних транспортних засобів із торговою націнкою 259,0%, 271,4% та 193,1% відповідно (при середній торговій націнці реалізованих транспортних засобів для інших юридичних осіб 11%) не може бути підставою для прийняття відносно позивача рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, оскільки жодним нормативно-правовим актом не передбачено обмеження права суб`єкта господарювання на встановлення рівня націнки під час реалізації товару. При цьому, вказані вище господарські операції не є збитковими, відсутні підстави ставити під сумнів реальність їх здійснення.

Крім того, у поданих контролюючому органу поясненнях позивач обґрунтував розмір націнки (вказавши про собівартість товару, яка крім фактурної вартості, включає суму сплачених податків та зборів; про вплив зміни курсу валюти на ціну реалізації в гривневому еквіваленті) та надав докази того, що вартість реалізованих транспортних засобів відповідає реальним ринковим цінам на аналогічні транспортні засоби на внутрішньому ринку України (а. с. 47-50, 84-87).

Суд також звертає увагу, що в оскаржуваному рішенні відсутнє покликання на норми податкового законодавства, які були порушені позивачем в процесі здійснення господарської діяльності. Вказуючи в оскаржуваному рішенні про здійснення позивачем маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, відповідач не вказав, в чому саме полягають такі дії та які нормативно-правові акти порушені позивачем, та не надав відповідного документального підтвердження.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про те, що оскаржуване рішення Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 06.09.2022 № 59014 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не містить належних обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, та суду не надано належних доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій, що зумовило включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Тобто, вказане рішення не містить належних та достатніх мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, відповідач не довів належними та допустимими доказами наявність податкової інформації (ризиковість господарських операцій з реалізації транспортних засобів), яка є достатньою підставою для прийняття відносно позивача рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а у свою чергу платник податків надав пояснення та первинні документи, які підтверджують реальність здійснення господарських операцій та відсутність порушень вимог законодавства при їх здійсненні, спростовують доводи контролюючого органу про ризиковість таких операцій.

Відтак, відповідно до наданих суду статтею 245 КАС України повноважень, позовні вимоги про визнання протиправним та скасування вказаного рішення належить задовольнити.

За приписами пункту 6 Порядку № 1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Оскільки суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 06.09.2022 № 59014 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, тому підлягає до задоволення також і похідна позовна вимога про зобов`язання ГУ ДПС у Волинській області виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в сумі 2481,00 грн, сплачений квитанцією від 08.09.2022 № ПН2901 (а. с. 17а).

При вирішенні питання щодо стягнення витрат на правову допомогу в сумі 2500,00 грн суд враховує таке.

За приписами частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Отже, аналіз наведених положень процесуального закону дає підстави для висновку, що вирішенню питання про розподіл судових витрат передує врахування судом, зокрема, обґрунтованості та пропорційності розміру таких витрат до предмета спору, значення справи для сторін. При цьому, принципи обґрунтованості та пропорційності розміру таких витрат до предмета спору повинні розглядатися, у тому числі, через призму принципу співмірності, який включає такі критерії: складність справи та виконаних робіт (наданих послуг); час, витрачений на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсяг наданих послуг та виконаних робіт; ціна позову та (або) значення справи для сторони. Крім того, врахування таких критеріїв не ставиться законодавцем у залежність від результату розгляду справи.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Разом з цим при визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 28.04.2021, від 08.02.2022 у справах № 640/3098/20 та № 160/6762/21 відповідно, від 18.08.2022 у справі № 540/2307/21.

На підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 у справі № 826/1216/16.

У постанові Верховного Суду від 09.04.2019 у справі № 826/2689/15 міститься правова позиція щодо застосування частини третьої статті 134 КАС України, відповідно до якої чинним процесуальним законодавством не передбачено обов`язку сторони, яка заявляє клопотання про відшкодування витрат на правничу допомогу, доводити обґрунтованість їх ринкової вартості. Натомість саме на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, покладено обов`язок доведення неспівмірності витрат з наданням відповідних доказів, що відповідачем не здійснено.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц вказала про виключення ініціативи суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони. У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду при вирішенні питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу застосувала відповідний підхід, надавши оцінку виключно тим обставинам, щодо яких інша сторона мала заперечення. Отже, принцип співмірності розміру витрат на професійну правничу допомогу повинен застосовуватися відповідно до вимог частини шостої статті 134 КАС України за наявності клопотання іншої сторони. Зазначений підхід до вирішення питання зменшення витрат на правничу допомогу знайшов своє відображення в постановах Верховного Суду від 02.10.2019 (справа №815/1479/18), від 15.07.2020 (справа №640/10548/19), від 21.01.2021 (справа №280/2635/20), від 03.08.2022 (справа №280/4264/21).

Разом з тим, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, ціну позову, якість підготовлених документів, витрачений адвокатом час, тощо - є неспівмірним (вказана правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 26.08.2022 у справі №520/6658/21).

Позивач, на підтвердження витрат на правничу допомогу, подав копію договору про надання правової допомоги від 07.09.2022 № 07/09-22-1 (а. с. 92-94), детальний опис робіт (наданих послуг) за договором про надання правової допомоги від 07.09.2022 № 07/09-22-1 станом на 07.09.2022 (а. с. 95), та з вказаних документів вбачається надання позивачу Адвокатським об`єднанням «БОНА ФІДЕ» у цій справі (щодо оскарження рішення Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 06.09.2022 № 59104) правової допомоги, розмір гонорару становить фіксовану суму 2500,00 грн.

Представник відповідачів Михалко Н.О. у відзиві на позовну заяву вказала, що, з огляду на складність справи, заявлена сума на правничу допомогу є завищеною та необґрунтованою.

Суд враховує також, що відшкодуванню підлягають витрати незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено, та звертає увагу на пункт 3.1 договору про надання правової допомоги від 07.09.2022 № 07/09-22-1, згідно з яким гонорар оплачується протягом 5 банківських днів з моменту отримання остаточного рішення суду (а. с. 92).

В той же час, суд, враховуючи складність справи (справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, при її вирішенні враховані висновки щодо застосування норм права, які викладені у наведених вище постановах Верховного Суду), значення справи для сторін, час, який об`єктивно був витрачений адвокатом на надання послуг, та їх обсяг, виходячи із принципів співмірності витрат, обґрунтованості та пропорційності їх розміру, зважаючи на подане заперечення представника відповідачів, а також зазначення в детальному описі наданих послуг окремих дій, які не є видами правової допомоги (формування адвокатського досьє, ксерокопіювання та завірення документів, подання до суду позову), дійшов висновку про те, що на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача ГУ ДПС у Волинській області необхідно стягнути 1500,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

З урахуванням наведеного, на користь позивача підлягають до стягнення судові витрати в загальному розмірі 3981,00 грн (з них: судовий збір в сумі 2481,00 грн, витрати на професійну правничу допомогу в сумі 1500,00 грн).

Керуючись статтями 243 - 246, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 06 вересня 2022 року № 59104.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, м. Луцьк, Київський майдан, 4, ідентифікаційний код ВП 44106679) виключити Приватне підприємство «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» (43023, Волинська область, м. Луцьк, вул. Карбишева, 1, офіс 403, ідентифікаційний код 43883273) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Стягнути з Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, м. Луцьк, Київський майдан, 4, ідентифікаційний код ВП 44106679) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Приватного підприємства «ОЛ ТРАНС ГЛОБАЛ» (43023, Волинська область, м. Луцьк, вул. Карбишева, 1, офіс 403, ідентифікаційний код 43883273) судові витрати в загальному розмірі 3981 гривня 00 копійок (три тисячі дев`ятсот вісімдесят одна гривня нуль копійок).

Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 255 КАС України, та може бути оскаржене в апеляційному порядку у спосіб подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.М.Валюх