Справа № 160/5807/23
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2023-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

24 березня 2023 року Справа 160/5807/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Серьогіна О.В., перевіривши матеріали адміністративного позову Державного підприємства Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ю-554-46 від 07.02.2022 року, -

ВСТАНОВИВ:

23.03.2023 року представник Державного підприємства Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова - адвокат Дружина Тетяна Геральдівна звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просить суд:

- визнати вимогу про сплату боргу (недоїмки) Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДПС № Ю-554-46 від 07.02.2022 року протиправною;

- скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДПС № Ю-554-46 від 07.02.2022 року на суму недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, штрафу та пені у розмірі 119 819 268,81 грн.

Відповідно до п. 3, 6 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з позовною заявою представником позивача подано заяву про відстрочення сплати та зменшення судового збору.

В обґрунтування заяви зазначено, що у зв`язку зі скрутним фінансовим становищем підприємства, що спричинене скороченням виробництва ракетно-космічної продукції, яка для підприємства є профілюючою, позивач не має змоги сплатити зазначені суми судового збору, що підтверджується стрімким падінням фінансових результатів підприємства, дуже значним розміром заборгованості із виплати заробітної плати працівникам, яка відповідно до останньої фінансової звітності станом на 01.10.2022 року становить 175 546 000,00 грн. Зовнішній борг підприємства 5 257 936 000,00 грн. що підтверджується даними Балансу (Звіт про фінансовий стан) на 1 жовтня 2022 року. Також в заяві зазначено, що наразі у зв`язку з глобальною світовою економічною кризою, яка зачепила всі галузі виробництва, майже припинилися замовлення на виробництво аеро-космічної продукції.

Розглядаючи подану заяву суддя виходить з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто в даній статті визначено вичерпний перелік підстав з яких суд має право відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк чи зменшити його розмір.

Підстави зазначені в заяві позивача про відстрочення сплати та зменшення судового збору не закріплені в даній статті.

Суддя зазначає, що скорочення виробництва ракетно-космічної продукції та, як зазначає представник позивача в заяві, світова економічна криза та внутрішні економічні проблеми України, на які позивач також посилається в своїй заяві, не є підставою для зменшення розміру судового збору чи відстрочення сплати судового збору.

Отже, зважаючи на викладене, суддя доходить висновку про необґрунтованість заяви представника позивача про відстрочення сплати та зменшення судового збору та вважає її такою, що не підлягає задоволенню.

Позивачем у поданій позовній заяві заявлено вимогу майнового характеру (ціна позову: 119 819 268,81 грн).

Згідно ч. 3 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Абзацом 4 ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" від 03.11.2022 року № 2710-IX, визначено, що у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2023 року становить 2684,00 грн.

Тобто, в даному випадку, сума судового збору, яку необхідно сплатити складає 26840,00 грн. (з урахуванням максимальної ставки судового збору).

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддею встановлена відсутність документу, що підтверджує сплату судового збору.

Також частина перша статті 122 КАС України встановлює, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абз. 4-5 ч. 4 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування"платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до абз. 10 ч. 4 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Втім, платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС України, а не статтею 25 Закону №2464-VI.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 05.03.2021 року у справі № 640/9172/20, у постанові Верховного суду від 25.02.2021 року у справі № 580/3469/19.

Позивачем направлено адміністративний позов про скасування податкової вимоги від 07.02.2022 року лише 22.03.2023 року, про що свідчить відмітка АТ «Укрпошта» на поштовому конверті.

При цьому, позивачем не заперечується того факту, що про існування оскаржуваної вимоги йому стало відомо 11.02.2022 року, тобто адміністративний позов було надано через рік після винесення оскаржуваної вимоги.

Відповідно до частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Представником позивача подана заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій останній просить поновити строк звернення до суду, яка обґрунтована збройною агресією російської федерації проти України, введенням воєнного стану на території України, ракетними обстрілами та пошкодженням інфраструктурних об`єктів у м. Дніпрі та м. Кривий Ріг, а також тим, що ухвалами Дніпропетровського окружного адміністративного суду позовну заяву Державного підприємства Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім.О.М. Макарова до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправною та скасування податкової вимоги неодноразово було повернуто позивачеві.

При цьому, доводи позивача про поновлення пропущеного строку звернення через введення воєнного стану на території України не можуть бути взяті до уваги судом, оскільки строк на оскарження податкової вимоги сплинув до оголошення воєнного стану 24.02.2022 року.

Крім того, сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки, у зв`язку із запровадження такого, на переконання суду, - не може вважатись поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 02.12.2021 року по справі справи № 640/20314/20 Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду.

При цьому, суд не бере до уваги доводи позивача, що ним раніше вже пред`являвся до цього суду позов із такими вимогами, але його було неодноразово повернуто, що не обмежує у праві звернення до суду із таким позовом, оскільки перебіг позовної давності шляхом пред`явлення позову дійсно може перериватися в разі звернення позивача до суду.

Однак, якщо суд у прийнятті позовної заяви відмовив або її повернув, то перебіг строку звернення до суду не переривається.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 14.07.2020 року у справі № 400/3065/19.

Таким чином, наведені позивачем обставини не можуть бути визнані судом як поважні причини пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, суддя приходить до висновку, що позивачу необхідно зазначити інші підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

Відповідно до частин 1, 2 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного, суд залишає подану заяву без руху та надає позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 161, 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви представника Державного підприємства Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова - адвоката Дружини Тетяни Геральдівни про відстрочення сплати та зменшення судового збору - відмовити.

В задоволенні заяви представника представника Державного підприємства Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова - адвоката Дружини Тетяни Геральдівни про поновлення строку звернення до адміністративного суду - відмовити.

Визнати неповажними підстави пропуску строку звернення до суду, які вказані в заяві про поновлення строку представника Державного підприємства Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова - адвоката Дружини Тетяни Геральдівни.

Адміністративний позов Державного підприємства Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ю-554-46 від 07.02.2022 року - залишити без руху.

Позивачу у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху усунути недоліки позовної заяви та надати до канцелярії суду:

- оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 26840,00 грн., сплаченого за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Чечел.р/ 22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA4004632;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа);

- обгрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із позовною заявою, вказавши інші поважні підстави для поновлення такого строку, якщо вони є, та надати суду докази поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до пункту 1 частини 2, частини 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Звернути увагу позивача, що відповідно до частини 7 статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Ухвала суду не підлягає оскарженню окремо від ухвали про повернення заяви згідно до вимог ст. ст. 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України та набирає законної сили у строки, встановлені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Серьогіна