Справа № 360/1907/22
Суддя: О.В. Ірметова
Дата ухвалення: 2023-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 березня 2023 року м. ДніпроСправа № 360/1907/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Ірметова О.В., розглянув у письмовому провадженні заяву адвоката Усачова Олександра Леонідовича про відвід судді у справі за позовом адвоката Пихтіна Клима Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд" надійшла позовна заява адвоката Пихтіна Клима Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Луганській області, якій просить:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Управління поліції охорони в Луганській області від 26 лютого 2022 року № 57о/с "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Управління поліції охорони в Луганській області" в частині застосування до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , молодшого інспектора взводу реагування Лисичанського міського відділу Управління поліції охорони в Луганській області дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати Наказ Управління поліції охорони в Луганській області від 26 лютого 2022 року №13 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , молодшого інспектора групи реагування Лисичанського міського відділу Управління поліції охорони в Луганській області;

- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді молодшого інспектора взводу реагування Лисичанського міського відділу Управління поліції охорони в Луганській області;

- стягнути з Управління поліції охорони в Луганській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, починаючи з дня звільнення зі служби в поліції по день ухвалення рішення суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючу суддю Ірметову О.В.

Ухвалою суду від 07 листопада 2022 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 22 листопада 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.

Ухвалами суду від 10 січня 2023 року та від 19 січня 2023 року відзиви Управління поліції охорони в Луганській області на позовну заяву у цій справі повернуто без розгляду.

Ухвалою суду від 02 лютого 2023 року продовжено розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 15 лютого 2023 року об 11 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 27 лютого 2023 року заяву Управління поліції охорони в Луганській області про виклик свідків повернуто без розгляду.

Ухвалою суду від 28 лютого 2023 року закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 15 березня 2023 року на 09 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 15 березня 2023 року витребувано у Управління поліції охорони в Луганській області довідки про грошове забезпечення, розрахованої відповідно до вимог Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам, затвердженого Наказом Міністерства оборони України 07 червня 2018 року № 260, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 26 червня 2018 року за № 745/32197 та наступне судове засідання призначено на 29 березня 2023 року на 10 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 24 березня 2023 року у задоволенні заяви адвоката Усачова Олександра Леонідовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено.

28 березня 2023 року через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд" до Луганського окружного адміністративного суду надійшла заява адвоката Усачова Олександра Леонідовича про відвід судді Ірметової О.В., в провадженні якої перебуває зазначена справа.

Заява мотивована тим, що 21 березня 2023 року адвокатом Усачовим Олександром Леонідовичем подано судді Луганського окружного адміністративного суду Ірметовій О.В. письмове клопотання про здійснення судового засідання в режимі відеоконференції та наданні можливості участі в судових засіданнях у вищезазначеній справі в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. 24 березня 2023 року суддя Луганського окружного адміністративного суду Ірметова О.В. відмовила у задоволені заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, оскільки відсутні докази направлення копії такої заяви іншим учасникам справи. Заявник вважає, що відсутність доказів направлення копії заяви іншим учасникам справи відповідно до положень ч. 2 ст. 167 КАСУ давала можливість головуючому розглянути його клопотання ВКЗ, провести засідання в режимі відеоконференції та надати йому можливість участі у ньому. Суддя, відмовивши у задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції виявила надмірний формалізм у трактуванні ч. 2 ст. 195 КАС України та своїми діями неправомірно обмежила його право на доступ до суду як елемент права на справедливий суд, чим унеможливила реалізацію даних йому процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Зокрема, суддя не прийняла до уваги той факт, що основне його робоче місце знаходиться в зоні постійних обстрілів і участь в режимі відеоконференції є єдиним способом виконанням свого професійного обв`язка адвоката. Адвокат є суб`єктом судочинства, тому дотримання гарантій адвокатської діяльності, в тому числі, на участь в судових засіданнях для надання правової допомоги є запорукою законності, оперативності і ефективності судочинства. 15 березня 2023 року суддею розглянуто заяву про причини неявки в судове засідання, передчасно та необґрунтовано визнала його неявку без поважних причин. Проте, в дійсності 15 березня 2023 року він прийняв участь в судовому засіданні в вищезазначеній справі, в якому за клопотанням було звільнено з під варти підзахисного. Ухвалами суду від 10 січня 2023 року та від 19 січня 2023 року відзиви Управління поліції охорони в Луганській області на позовну заяву у цій справі повернуто без розгляду.

За приписами статті 40 КАС України визначено, що питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки справу призначено у судове засідання на 29.03.2023, а заява про відвід судді подано 27.03.2023, тобто пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав та обґрунтованості заяви про відвід, суд виходить з такого.

Частиною першою статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), згідно з частиною 1 якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Частиною четвертою статті 36 КАС України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Частиною третьою статті 39 КАС України визначено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд звертає увагу, що головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. Саме тому не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Також суд звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції "неупередженість" ("безсторонність") судді", а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд касаційної інстанції вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Одночасно слід підкреслити, що не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Суд, проаналізувавши заяву про відвід судді висновує, що ця заява базується виключно на припущеннях представника відповідача щодо можливої упередженості судді і не підкріплена жодними належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Жодних посилань на наявність суб`єктивного критерію, тобто вчинення головуючою дій, які б свідчили про прояви упередженості чи безсторонності, не зазначено.

У заяві про відвід судді представник відповідача посилається на ухвали судді Ірметової О.В. від 24 березня 2023 року, якою відмовлено у задоволенні заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, а також на ухвалу від 15 березня 2023 року про витребування доказів, якою причини не прибуття у судове засідання представника відповідача - адвоката Усачова Олександра Леонідовича визнано не поважними, як на підставу неможливості подальшої участі судді у вказаній справі.

Тобто, фактично зміст заяви про відвід судді зводиться до незгоди з процесуальними рішеннями судді Ірметової О.В., як головуючої у справі.

Однак частина четверта статті 36 КАС України чітко визначає, що не може бути підставою для відводу судді незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання.

Отже, доводи представника відповідача, викладені у заяві про відвід судді Ірметової О.В. є суб`єктивними (надуманими), не відповідають фактичним обставинам справи, а тому зазначена заява задоволенню не підлягає.

Суд зауважує, що у відповідності до частини четвертої статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Керуючись статтями 36, 37, 38, 39, 40, 241, 243, 248, 256, 293, 294. 295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката Усачова Олександра Леонідовича про відвід судді Ірметової О.В. у справі № 360/1907/22 за позовом адвоката Пихтіна Клима Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Ірметова