Справа № 0840/3840/18
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2023-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

28 березня 2023 року Справа № 0840/3840/18 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сіпаки А.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Фортечна, 65, ) до Комунального закладу Запорізька спеціалізована школа-інтернат ІІ-ІІІ ступенів Козацький ліцей Запорізької обласної ради (69065, м. Запоріжжя, вул. Щаслива, 2, код ЄДРПОУ 2050884) про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

17 вересня 2018 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (далі позивач, ГУ ДСНС у Запорізькій області) до Комунального закладу Запорізька спеціалізована школа-інтернат ІІ-ІІІ ступенів Козацький ліцей Запорізької обласної ради (далі відповідач), в якому позивач просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі Комунального закладу Запорізька спеціалізована школа-інтернат ІІ-ІІІ ступенів Козацький ліцей Запорізької обласної ради за адресою: м. Запоріжжя, вул. Щаслива, 2, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію будівлю закладу за вказаною адресою, окрім робіт пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що в позивачем було проведено позапланову перевірку відповідача на предмет додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки та було виявлено ряд порушень, на підставі чого позивач дійшов висновку про необхідність звернення до адміністративного суду із позовом про застосування заходів реагування.

До суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого проти заявлених позовних вимог заперечив та просив у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 24.09.2018 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 23.10.2018.

Ухвалою суду від 23.10.2018 провадження у справі зупинялось.

Ухвалою суду від 05.12.2018 відкладено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 10.01.2019 провадження у справі зупинялось.

Ухвалою суду від 23.04.2019 провадження у справі зупинялось.

Ухвалою суду від 25.06.2019 відкладено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 05.08.2019 провадження у справі зупинялось.

Ухвалою суду від 06.11.2019 провадження у справі зупинялось.

Ухвалою суду від 02.03.2020 провадження у справі зупинялось.

Ухвалою суду від 25.05.2020 провадження у справі зупинялось.

Ухвалою суду від 05.08.2020 провадження у справі зупинялось.

Ухвалою суду від 09.11.2020 провадження у справі зупинялось.

Ухвалою суду від 24.02.2021 провадження у справі зупинялось.

Ухвалою суду від 12.05.2021 відкладено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 29.06.2021 провадження у справі зупинялось.

Ухвалою суду від 19.08.2021 провадження у справі зупинялось.

Ухвалою суду від 16.11.2021 провадження у справі зупинялось.

Ухвалою суду від 18.01.2022 відкладено підготовче судове засідання на 15.03.2022.

Відповідно до вмотивованого розпорядження керівника апарату суду, 08.06.2022 був здійснений повторний автоматизований розподіл справи №280/3840/18, справа розподілена для подальшого розгляду судді Сіпаці А.В.

Ухвалою суду від 13.06.2022 прийнято справу до провадження та призначено підготовче засідання на 12.07.2022.

Ухвалою від 12.07.2022 підготовче засідання було відкладено на 19.09.2022.

У зв`язку з тим, що в період з 19.09.2022 по 23.09.2022 суддя Сіпака A.B. був відсутній на роботі, згідно довідки Запорізького окружного адміністративного суду від 26.09.2022 № 02-35/22/33, підготовче засідання було перенесено на 30.11.2022.

Ухвалою суду від 30.11.2022 підготовче засідання було відкладено на 22.02.2023.

Протокольною ухвалою суду від 22.02.2023 підготовче засідання було відкладено на 22.03.2023.

Ухвалою суду від 22.03.2023 закрито підготовче провадження та призначений судовий розгляд справи по суті в цей же день 22.03.2023.

22.03.2023 у судовому засіданні, за клопотанням представників сторін, судом ухвалено здійснювати подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.

Згідно з частиною четвертою статті 229 КАС України, при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Частиною 5 статті 250 КАС України встановлено, що датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

У відповідності до приписів ч. 4 с. 243 КАС України, судове рішення складене у повному обсязі до закінчення встановлених цим Кодексом строку розгляду відповідної справи.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.

Запорізьким міськрайонним управлінням Головного управління ДСНС України у Запорізькій області в період з 25 червня по 29 червня 2018 року було проведено позапланову перевірку КЗ «Запорізької загальноосвітньої школи- інтернату І-ІІІ ступенів «Козацький ліцей» ЗОР, за наслідками якої було складено акт № 491 від 27.06.2017 року.

В ході перевірки позивачем встановлено, що об`єкт відповідача - будівлі, споруди, приміщення та територія КЗ «Запорізька загальноосвітня школа-інтернат І-ІІІ ступенів «Козацький ліцей» ЗОР за адресою: м. Запоріжжя, вул. Щаслива, 2 експлуатується з порушенням норм пожежної та техногенної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

Допускається розміщення горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування на кожному поверсі навчального корпусу.

Відповідно до вимог абзацу 9 пункту 1.18 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, забороняється складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та електрощитами. Електроустаткування під час своєї роботи при перенавантаженнях електромережі може спричинити іскріння, що стане чинником для створення та розповсюдження пожежі по матеріалах, які знаходяться біля електроустаткування.

Не забезпечено кожну лінію живлення до побутового кондиціонера автономним пристроєм електричного захисту у приміщенні бухгалтерії.

Відповідно до вимог пункту 2.26 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05.03.2015р. за N 252/26697, монтаж, підключення, прокладання мереж, улаштування електричного захисту на лініях, які живлять побутові кондиціонери, повинні проводитися відповідно до вимог інструкції виробника. Лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів необхідно забезпечувати автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів. Відсутність автономних пристроїв електричного захисту побутових кондиціонерів становить велику загрозу розповсюдження пожежі від короткого замкнення електромережі в одному із побутових кондиціонерів, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.

Допускається прокладання відкрито прокладених проводів по горючим конструкціям на другому поверсі.

Відповідно до вимог пункту 1.12 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, відстань від кабелів та ізольованих проводів, прокладених відкрито, до місць зберігання (розміщення) горючих матеріалів на відстані менше 1 м. Електропровід під час своєї роботи може нагріватися, що стане чинником для створення та розповсюдження пожежі по матеріалах, які знаходяться біля електроустаткування.

Допускається розміщення електророзеток, перемикачів на горючій основі (конструкції) по коридорам навчального корпусу.

Відповідно до вимог пункту 1.17 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні _ встановлюватися на негорючі основи (конструкції) або з підкладанням під них ^ суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра. Негорючі основи під електророзетками, вимикачами та перемикачами слугують для захисту горючого облицювання від перегрівання або короткого замикання. За відсутності таких конструкцій є ризик загорання горючого облицювання, що є загрозою для життя людини.

Не обладнано приміщення закладу системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». Відповідно до вимог пункту 1.2 глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту". Системи пожежної сигналізації, оповіщення та управління евакуацією людей при пожежі повинні бути встановлені на об`єктах, де вплив небезпечних факторів _ пожежі може призвести до травматизму та (або) загибелі людей.

Допускається експлуатація пожежних кран-комплектів без технічного обслуговування з реєстрацією у журналі технічного обслуговування.

Відповідно до вимог абзацу 9 пункт 2.2 глави 2 розділу V Правила пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05.03.2015 за №252/26697, пожежні кран комплекти не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні крани ( пожежні кран-комплекти) є складовою частиною системи внутрішнього водяного пожежогасіння. Використовуються для локалізації і ліквідації пожеж, в непрацездатному не можуть використовуватись, що є загрозою для життя людини внаслідок значного поширення полум`я.

Не укомплектовано пожежні кран-комплекти пожежними рукавами та стволами.

Відповідно до вимог пункту 2.2 глави 2 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05.03.2015 за №252/26697, кожен пожежний кран-комплект має бути укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними. Пожежні крани (пожежні кран-комплекти) є складовою частиною системи внутрішнього водяного пожежогасіння. Використовуються для локалізації і ліквідації пожеж, в неукомплектованому стані не можуть використовуватись, що є загрозою для життя людини внаслідок значного поширення полум`я.

Приміщення не забезпечені первинними засобами пожежогасіння.

Відповідно до вимог пунктів 3.9 та 3.15 глави 3 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05.03.2015р. за N 252/26697, територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку. Первинні засоби пожежогасіння слугують для гасіння пожеж в початковій стадії їх розвитку до прибуття пожежних підрозділів, а за їх відсутності є загроза життю людини внаслідок значного поширення полум`я.

Не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки "Норми визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою", а також клас зони за "Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок" ( приміщення столярної майстерні).

Відповідно до вимог пункту 2.9 глави 2 розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697 Для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення повинні бути визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки "Норми визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою", а також клас зони за "Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок" (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні. Категорії за вибухопожежною та пожежною небезпекою визначаються керівниками (технологами) об`єктів, або проектувальними організаціями, або спеціалізованими науково-дослідними закладами. Категорійність щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки необхідно для визначення місця знаходження вибухопожежонебезпечних приміщень, визначення мір щодо попередження вибухів, пожеж від само спалахування та попередження людей про ступінь небезпеки приміщення.

Допускається зберігання ЛЗР та ГР, а також використану тару з-під них у будівлі навчального корпусу.

Відповідно до вимог пункту 1.4 глави 1 розділу VI «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, у будинках, приміщеннях навчальних закладів забороняються розміщення, зберігання бензину, гасу та інших ЛЗР та ГР, балонів з киснем та іншими газами. Зберігання ЛЗР та ГР може призвести до накопичення парів горючих газів у приміщенні та при не обхідній концентрації, можливе самоспалахування або вибух, що призведе до травмування або гибелі людей.

Допускається опорядження (облицювання) стін та стель з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 на кожному поверсі навчального корпусу.

Відповідно до вимог пункту 2.17 глави 2 розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, У приміщеннях громадського призначення (крім приміщень, розташованих у будинках V ступеня вогнестійкості), в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель забороняється з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 осіб; Г1, В1, Д1, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування 1500 та більше осіб.

Під час пожежі спостерігається велика швидкість розповсюдження вогню, чому можуть сприяти горючі матеріали на шляхах евакуації, а також виділення токсичних продуктів горіння, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.

Не обробленні дерев`яні конструкції у будівлі, за винятком: вікон, дверей, воріт, підлоги, стелажів які забезпечують першу групу вогнезахисної ефективності.

Відповідно до вимог пункту 2.5 глави 2 розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України від 05 березня 2015 р. за N 252/26697, у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності. Під час пожежі спостерігається велика швидкість розповсюдження вогню по дерев`яним елементам горищних покриттів (крокви, лати), що призводить до передчасного руйнування як окремих конструкцій, так і будівель в цілому, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.

Не проведено перевірку технічного стану пожежних гідрантів. Відповідно до вимог підпункту 4 пункту 2.1 глави 2 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу власнику мережі водопостачання або іншій відповідальний особі, визначений у відповідному договорі згідно з вимогами чинного законодавства необхідно 1 раз на рік проводити випробування на тиск та витрату води з оформленням акта. Випробування водопроводу повинно проводитися також після кожного ремонту, реконструкції або підключення нових споживачів до мережі водопроводу. Несправність пожежних гідрантів виключає можливість підключення пожежних автомобілів для забирання води, що призведе до більшого часу гасіння пожежі та збільшення збитків від пожежі.

Допускається направлення на технічне обслуговування більше 50 відсотків вогнегасників від їх загальної кількості одночасно. Відповідно до вимог підпункту 4 пункту 3.20 глави 3 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, на технічне обслуговування з об`єкта одночасно дозволяється відправити не більше 50% вогнегасників від їх загальної кількості. Направлення на технічне обслуговування усіх вогнегасників унеможливлює гасіння пожежі на ранній стадії виникнення пожежі, та швидкого розповсюдження на об`єкті.

Допускається захаращення евакуаційних виходів меблями у навчальному корпусі.

Відповідно до вимог абзацу 2 пункту 2.37 глави 2 розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, не допускається захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами. При захаращенні евакуаційних виходів шлях евакуації стає неможливим для евакуації, таким чином при евакуації можливе травмування та загибель людей.

Допускається встановлення звичайного скла, яке дає скалки при руйнуванні в дверях на евакуаційному виході у навчальному корпусі.

Відповідно до пункту 2.37 розділ III глави 2 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05.03.2015 р. за N 252/26697, не допускається заміняти скло, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях. При встановленні звичайного скла яке дає скалки при руйнуванні в дверях на шляхах евакуації, можливе травмування людей.

Відповідно до вимог пункту 1.6 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05.03.2015р. за N 252/26697, з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів. Не правильне з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів становить велику небезпеку виникнення пожежі. Через великий опір у місцях стиків може відбуватись перегрівання та пошкодження ізоляцій, що призведе до виникнення пожежі.

Допускаються до роботи особи, які не пройшли навчання і перевірку знань з питань пожежної безпеки.

Відповідно до вимог пункту 20 розділу II «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05.03.2015р. за N 252/26697, приступати до роботи особам, які не пройшли навчання, протипожежного інструктажу перевірки знань з питань пожежної безпеки, забороняється. Особи які не пройшли інструктажі з питань пожежної безпеки, можуть допускати порушення протипожежного режиму об`єкту, що може призвести до виникнення пожежі. Разом з тим не проведення навчання за місцем роботи створює небезпеку для робітників у побуті та за місцем роботи.

Допускається експлуатація світильників з лампами розжарювання у підвальному приміщенні зі знятими ковпаками (розсіювачами).

Відповідно до вимог пункту 1.18 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05.03.2015р. за N 252/26697, забороняється використання в пожежонебезпечних зонах світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків), а також з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з горючих матеріалів. При порушенні експлуатації світильників та їх не відповідність, тобто зменшення ступеня захисту світильника, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Не проведено ідентифікацію об`єкту.

Відповідно до пункту 3.1.1 «Правила техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях», який затверджений наказом МНС України від 15.08.2007р. №557 та зареєстрований в у Мін`юсті України від 03 вересня 2009 р. за N 1006/14273, керівники потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищенної небезпеки, крім того, повинні забезпечити проведення ідентифікації та паспортизації відповідно до Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів, затвердженого наказом МНС від 18.12.2000 № 338, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 24.01.2001 за № 62/5253 (у редакції наказу МНС від 16.08.2005 № 140, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 01.09.2005 за № 970/11250). Відповідно до статті 69 Кодексу цивільного захисту України від 2.10.2012р. № 5403-УІ, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови у разі не проведення ідентифікації та паспортизації потенційно небезпечного об`єкта. Ідентифікація необхідна для встановлення небезпечних чинників які можуть утворитися на об`єкті чи поблизу даного об`єкту, разом з тим ідентифікація дає можливість визначити необхідні заходи щодо запобігання надзвичайної ситуації.

Не забезпечено засобами захисту органів дихання з переговорним пристроєм осіб, які задіяні в оповіщенні, локалізації та ліквідації аварійних ситуацій та аварій.

Відповідно до вимог п. 4.3.4 «Правил техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях», затверджених наказом МНС України від 15.08.2007р. №557 зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03.09.2007р. за №1006/14273., при накладенні зон можливого забруднення від різних видів небезпечних хімічних речовин (далі - НХР) і зон радіоактивного забруднення, у яких може опинитися об`єкт на такому об`єкті і в аварійно-рятувальних формуваннях, які залучатимуться для виконання аварійно-рятувальних робіт у цих зонах, повинні використовуватись засоби захисту органів дихання від кожної конкретної НХР і засоби захисту органів дихання і шкіри від радіоактивних речовин або уніфіковані (багатофункціональні) засоби захисту, прилади радіаційної, хімічної розвідки та дозиметричного контролю. Засоби захисту органів дихання повинні захищати людей від непередбачуваних викидів хімічних речовин. Відсутність даних засобів створює небезпеку для людей при негативному впливі хімічних речовин.

Зазначені порушення норм пожежної безпеки послугували підставами для звернення позивача до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 47 Кодексу цивільного захисту Українидержавний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно доЗакону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Як встановлено статтею 1 Закону «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом; спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа (частина четверта статті 4 Закону № 877).

Як встановлено статтею 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Центральним органом виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності відповідно до Указу Президента України від 16.01.2013 №20/2013 «Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій» (далі - Указ №20/2013) є Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України).

Основними завданнями ДСНС України є, серед іншого, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб (пункт 3 Указу № 20/2013).

ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення) - пункт 6 Указу № 20/2013.

Частиною сьомою статті 7 Закону № 877 визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно із частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Таким чином, Управління ДСНС України у Запорізькій області є територіальним органом центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, а тому воно наділене повноваженнями здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і звертатись до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно із частиною другою статті 51 та частиною третьою статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника, забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Як визначено пунктами 33, 43 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України, пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення.

Правила пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом Міністерством внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417, є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж (пункт 4 Розділ І Правил пожежної безпеки в Україні).

Настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі пов`язане з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

В ході судового розгляду справи, судом встановлено, а також не заперечувалося позивачем, часткове усунення відповідачем порушень, зафіксованих Актом № 4 від 10.03.2023 року.

Між тим, неусуненими залишились наступні порушення: не обладнано приміщення навчального закладу системами протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації та системою керування евакуацією людей) - спального корпусу № 1, спального корпусу № 2, їдальні, майстерні відповідно до вимог п. 7.3 таблиці А.1 додатку А (обо`язковий), ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

З пояснень представників відповідача судом встановлено, що виконання робіт з встановлення системи пожежної сигналізації в приміщеннях відповідача є ускладненим у зв`язку із знаходженням цього об`єкту в межах м. Запоріжжя, яке віднесене до переліку територіальних громад, що розташовані в районах проведення бойових дій, та обмеженням фінансування на такі видатки, у зв`язку із впровадженням в Україні воєнного стану.

Також представники відповідача зазначили, що в будівлі ліцею розміщене тимчасове укриття. В цих приміщеннях, люди мають можливість розташуватися під час повітряних тривог та інших надзвичайних ситуацій.

Суд схвально сприймає дії відповідача, внаслідок яких була усунута переважна більшість порушень, що свідчить про добросовісність намірів відповідача щодо проведення ним роботи по усуненню порушень та вжиття відповідних заходів.

Разом з цим, суд вважає, що виявлені порушення є суттєвими та потребують усунення, оскільки може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій, не дозволить у випадку виникнення пожежі вчасно її ліквідувати, призведе до стрімкого розвитку та може потенційно загрожувати життю та здоров`ю людей.

Суд також звертає увагу, що наведені порушення не є формальними, а стосуються відсутності у відповідача встановленої та функціонуючої автоматичної пожежної сигналізації з виведенням сигналу при її спрацюванні на пульт централізованого спостереження, яка призначена для попередження виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Суд наголошує на тому, що не усунені відповідачем порушення є істотним порушенням, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації чи пожежі та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей, а також неможливістю її ефективної ліквідації та рятуванню людей.

У п.31 постанови Верховного Суду від 07.10.2019 у справі №815/140/18 зазначено, що відсутність протипожежної сигналізації є істотним порушенням, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей та унеможливить її ефективну ліквідацію та рятування людей (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 84805275).

Отже, характер суспільної небезпечності встановленого під час перевірки відповідача порушення, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

Слід зазначити, що чинне законодавство не містить такого права позивача звертатися з вимогою «шляхом зобов`язання відповідача», так як саме на підставі рішення суду застосовуються заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель, і таке рішення підлягає обов`язковому виконанню.

Суд вважає за необхідне зазначити, що звертаючись до суду з вказаним позовом позивач посилався на пункт 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України.

Вказана норма статті 67 Кодексу цивільного захисту України визначає зміст можливих позовних вимог, а саме щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Перелічені повноваження та норми Кодексу цивільного захисту України не містять такого способу реагування як зобов`язання відповідача зупинити експлуатацію об`єкту, а відтак такі вимоги не відповідають закону.

Враховуючи той, факт що зазначені порушення дійсно становлять загрозу життю та здоров`ю людей та не були усунуті відповідачем на перевіреному позивачем об`єкті, тому суд дійшов висновку, що позивач обґрунтував наявність підстав для застосування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації будівель, а саме: спальний корпус №1, спальний корпус №2, їдальня, майстерня.

Згідно з частиною 1статті 9 КАС Українирозгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частин 1, 2статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленихстаттею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (стаття 90 КАС України).

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовної заяви.

Відповідно до приписів ст. 139 КАС України, судові витрати у даному випадку з відповідача стягненню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250,255 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, м. Запоріжжя, вул. Фортечна, буд.65, ) до Комунального закладу Запорізька спеціалізована школа-інтернат ІІ-ІІІ ступенів Козацький ліцей Запорізької обласної ради (69065, м. Запоріжжя, вул. Щаслива, 2, код ЄДРПОУ 2050884) про застосування заходів реагування, - задовольнити частково.

Застосувати заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень будівлі Комунального закладу Запорізька спеціалізована школа-інтернат ІІ-ІІІ ступенів Козацький ліцей Запорізької обласної ради, розташованих за адресою - м. Запоріжжя, вул. Щаслива, 2, а саме: спальний корпус №1, спальний корпус №2, їдальня, майстерня, окрім укриттів та робіт пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень, зазначених в акті перевірки № 4 від 10.03.2023 року.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення складено у повному обсязі та підписано 28.03.2023.

Суддя А.В. Сіпака