Справа № 620/19114/21
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2023-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Аліменка В.О.

Кузьмишиної О.М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2022 року у справі за адміністративним позовом Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації до Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області, третя особа - Приватне акціонерне товариство «Шляхове ремонтно-будівельне управління № 82» про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач - Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації (далі - УКБ Чернігівської ОДА) звернувся до суду з позовом до Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області (далі - Управління), в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області від 15 грудня 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-06-11-012819-b.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2022 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано висновок Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізький області від 15.12.2021 про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-06-11-012819-b.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Східний офіс Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що УКБ Чернігівської ОДА оприлюднило в електронній системі закупівель проект договору, в якому в підпункті 12 визначило додатки до Договору, що є його невід`ємними частинами: Додаток № 1 - розрахунок договірної ціни та локальні кошториси до неї. Додаток № 2 - календарний трафік надання послуг. Додаток № 3 - підсумкова відомість ресурсів, проте, вказані додатки до Договору УКБ Чернігівської ОДА в системі prozorro.gov.ua не оприлюднені. Таким чином, на переконання апелянта, позивачем порушено вимоги пункту 1 частики першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі».

27 грудня 2022 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача - Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 11 червня 2021 року в електронній системі закупівель позивачем опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів UA-2021-06-11-012819-b (посилання: https://www.dzo.com.ua/tenders/11224880), предметом закупівлі яких був «Поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення 0252202 Тур`я - Гута- Студенецька з під`їздом до с. Софіївка на ділянці км 0 + 000- км 29 + 900 (ДК 021:2015 - 45230000- 8 «Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь»)».

Того ж дня до Системи завантажено тендерну документацію, зокрема: файл «Тендерна документація, ТД Тур_я - Тута.docx» - тендерна документація; файл «Технічний опис предмету закупівлі, Тур_я T3.rtf» - технічне завдання (додаток 8); файл «Технічний опис предмету закупівлі, Схема Typ.я_jpg» - схема розміщення ділянки робіт; файл «Проект договору, ПРОЕКТ договору поточний ремонт 2021.docx» - проект договору (додаток 6).

20 липня 2021 року переможцем відкритих торгів стало Приватне підприємство «Шляхове ремонтно-будівельне управління №82», про що в Системі опублікований протокол засідання тендерного комітету позивача та повідомлення про намір укласти договір.

05 серпня 2021 року між Управлінням капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації та Приватним підприємством «Шляхове ремонтно-будівельне управління №82» укладено Договір підряду №30, додатками якого були: «додаток №1 - розрахунок договірної ціни та локальні кошториси до неї», «додаток №2 - календарний графік надання послуг» та «додаток №3 - підсумкова відомість ресурсів».

06 грудня 2021 року в Системі УКБ Чернігівської ОДА опублікувало повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу вищевказаної процедури закупівлі.

Так, Управлінням на виконання доручення Держаудитслужби від 19.04.2021 №003100-18/4913-2021 та на підставі наказу від 06.12.2021 №601 «Про початок моніторингу закупівель» на підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, проведено моніторинг процедури закупівлі: №UA-2021-06-11-012819-b «Поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення 0252202 Тур`я - Гута-Студенецька з під`їздом до с. Софіївка на ділянці км 0 + 000 - км 29+900, ДК 021:2015 - 45230000-8 «Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь»», очікуваною вартістю 24 676 367,00 гривень.

Предметом аналізу під час моніторингу закупівлі UA-2021-06-1 l-012819-b були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації про закупівлю, правильності заповнення форм документів, затверджених Уповноваженим органом, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону №922, розгляду тендерних пропозицій.

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2021 рік; оголошення про проведення процедури закупівлі; тендерну документацію (далі - ТД), затверджену рішенням тендерного комітету УКБ Чернігівської ОДА (протокол від 11.06.2021 №367), тендерні пропозиції учасників торгів - ТОВ «ШРБУ№82» та ТОВ «Ніжинська ПШМК», повідомлення про намір укласти договір; протокол рішення тендерного комітету щодо визначення переможця торгів від20.07.2021 №504, укладений договір від05.08.2021 №30 зі змінами, звіт про виконання договору про закупівлю від01.12.2021.

За результатами проведеного моніторингу закупівлі UA-2021-06-11-012819-Ь посадова особа Управління склала Висновок про результати моніторингу закупівлі, який підписано посадовою особою Управління та затверджено начальником Управління Ващенком Г.В. і оприлюднено 15.12.2021, згідно якого УКБ Чернігівської ОДА порушено вимоги пункту 1 частини першої статті 10 Закону №922.

Зазначений висновок обгрунтований тим, що УКБ Чернігівської ОДА оприлюднило в електронній системі закупівель проект договору, в якому в підпункті 12 визначило додатки до Договору, що є його невід`ємними частинами: Додаток №1 - розрахунок договірної ціни та локальні кошториси до неї. Додаток №2 - календарний графік надання послуг. Додаток №3 - підсумкова відомість ресурсів. Проте, вказані додатки до Договору УКБ Чернігівської ОДА в системі prozorro.gov.ua не оприлюднені.

У висновку Управління міститься зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, а саме керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, шляхом недопущення їх в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись із висновком про результати моніторингу закупівлі, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі також - Закон №2939-XII).

Відповідно до статті 1 цього Закону здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Статтею 2 Закону №2939-XII визначено головні завдання органу державного фінансового контролю, до яких належить здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 р. №43 (далі також - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 Положення №43, основними завданнями Держаудитслужби є реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю.

За змістом підпункту 3 пункту 4 Положення №43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль, зокрема, через здійснення моніторингу закупівель.

Відповідно до пункту 7 Положення №43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Отже, відповідач є територіальним органом Держаудитслужби та до його повноважень належить здійснення фінансового контролю через проведення моніторингу закупівель.

Статтею 5 Закону №2939-XII визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 14 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон №922-VIII) - моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульовано статтею 8 вказаного Закону.

Так, згідно з частиною першою вказаної статті Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно ч. 2 ст. 8 Закону №922-VIII, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

У відповідності до ч. 6. ст. 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Положеннями частини 7 статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Як вбачається з матеріалів справи, Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області проведено моніторинг процедури закупівлі: №UA-2021-06-11-012819-b, за результатами якого складено Висновок про результати моніторингу закупівлі від 15 грудня 2021 року про порушення позивачем вимоги пункту 1 частини першої статті 10 Закону №922-VIII.

Зазначений Висновок обгрунтований тим, що позивачем оприлюднено в електронній системі закупівель проект договору, в якому в підпункті 12 визначило додатки до Договору, що є його невід`ємними частинами: Додаток №1 - розрахунок договірної ціни та локальні кошториси до неї. Додаток №2 - календарний графік надання послуг. Додаток №3 - підсумкова відомість ресурсів. Проте, вказані додатки до Договору УКБ Чернігівської ОДА в системі prozorro.gov.ua не оприлюднені.

Як зазначає апелянт, вказані додатки до Договору позивачем в системі prozorro.gov.ua не оприлюднені.

З даного приводу, слід зазначити наступне.

Статтею 1 Закону № 922-VIII визначено, що:

- тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

- тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Частина друга статті 22 Закону № 922-VIII визначає відомості, які зазначаються у тендерній документації.

Цей перелік не є вичерпним, оскільки згідно з пунктом 3 цієї статті тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.

При цьому, частиною 4 статті 22 Закону № 922-VIII визначено, що тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Матеріали справи свідчать, що позивач, як замовник, висунув у Тендерній документації відповідні умови проведення тендеру.

Зокрема, підпунктом 1.1 пункту 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Тендерної документації передбачено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), та завантаження файлів, зокрема, з: календарним графіком надання послуг, відповідно до пропозиції, за формою наведеною у додатку №5 до тендерної документації; листом-згодою про те, що учасник погоджується та приймає до виконання (у разі визнання його переможцем) всі умови договору про закупівлю, що визначені додатком №6 до тендерної документації; інформацією про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, встановлені замовником у Технічному завданні (додаток №8 до тендерної документації), а саме: 1) договірна ціна; 2) розрахунки до договірної ціни; 3) локальні кошториси; 5) підсумкова відомість ресурсів.

Згідно пункту 3 «Інша інформація» розділу «Оцінка тендерної пропозиції» Тендерної документації, учасник-переможець на стадії укладання договору надає до договірної ціни підтверджуючі розрахунки та документи за статтями витрат, а саме: 1) договірна ціна; 2) розрахунки до договірної ціни; 3) локальні кошториси; 5) підсумкова відомість ресурсів.

Беручи до уваги викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що додатки до договору про закупівлю самостійно формує учасник-переможець процедури закупівлі, за формою та на підставі даних, які наведені у додатках до тендерної документації, а саме: додаток №1 до договору підряду - розрахунок договірної ціни та локальні кошториси до неї - дана інформація зазначена у технічному завданні (додаток №8 тендерної документації); додаток №2 до договору підряду - календарний графік надання послуг - форма наведена у додатку №5 до тендерної документації; додаток №2 до договору підряду - підсумкова відомість ресурсів - дана інформація зазначена у технічному завданні (додаток №8 тендерної документації).

Як зазначив позивач, «вихідні дані» для самостійного формування учасником-переможцем додатків до договору підряду наведені у додатках до тендерної документації.

Вищевказане свідчить про те, що завантаження до Системи проекту договору підряду разом з додатками до нього є фактичним дублюванням однієї і тієї ж інформації, необхідної для участі у тендерній процедурі, у різних додатках (додатках до тендерної документації та у додатках до проекту договору підряду).

Крім того, умовами тендерної документації врегульовано, що додатки до договору підряду формуються на стадії укладення договору на підставі даних тендерної пропозиції учасника-переможця.

Водночас, позивач завантажив до Системи всі документи, необхідні для участі у тендерній процедурі, згідно вимог Тендерної документації, чим забезпечив дотримання принципів здійснення публічних закупівель. Жодних скарг або зауважень під час проведення тендерної процедури стосовно недоліків тендерної документації учасниками або іншими особами не подавались.

З огляду на зазначене, як вірно зазначено судом першої інстанції, твердження відповідача у Висновку про необхідність завантаження до Системи проекту договору підряду разом з додатками до нього є «формалізмом» та приходить до висновку про достатність підстав для задоволення позову та визнання протиправним і скасування висновку відповідача від15.12.2021 про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-06-11-012819-b.

Щодо посилання апелянта на постанову Верховного Суду від 19.03.2020 у справі № 460/853/19, слід зазначити, що у даній справі позивач законодавство не порушував та виконав вимоги Закону України «Про публічні закупівлі», однак у інший спосіб, ніж трактує відповідач.

Враховуючи вищезазначене, судом першої інстанції правомірно визнано протиправним та скасовано висновок Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізький області від 15.12.2021 про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-06-11-012819-b.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації та наявність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області залишити без задоволення.

Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Аліменко В.О.

Кузьмишина О.М.