Справа № 580/1682/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

24 березня 2023 року Справа № 580/1682/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Трофімової Л.В. розглянув матеріали позовної заяви у справі № 580/1682/23

за позовом першого заступника керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області (20202, Черкаська область, м. Звенигородка, вул. Софії Терещенко 40-а, ) в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області (18029, м. Черкаси, вул. Прикордонника Лазаренка 1, ) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код РНОКПП НОМЕР_1 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

06.03.2023 вх. № 8372/23 перший заступник керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області звернувся в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , просить:

- визнати протиправною бездіяльність фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 в частині невжиття заходів щодо приведення у належний технічний стан та готовність до укриття населення захисної споруди цивільного захисту - протирадіаційного укриття № 90128, що розміщене за адресою: АДРЕСА_2 ;

- зобов`язати фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 вжити заходів щодо приведення у належний технічний стан та готовність до укриття населення захисної споруди цивільного захисту - протирадіаційного укриття № 90128, що розміщене за адресою: АДРЕСА_2 відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного стану, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018 № 579 «Про затвердження вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту».

Додатково просить стягнути з ФОП ОСОБА_1 на користь Черкаської обласної прокуратури судовий збір у сумі 5368 грн.

Ухвалою суду від 10.03.2023 залишена позовна заява без руху для усунення недоліків (ЄДРСР 109474617).

20.03.2023 вх. № 10382/23 та 22.03.2023 вх. № 10900/23 до суду надійшла заява про усунення недоліків.

Вивчивши матеріали позовної заяви варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків з огляду на таке.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Велика Палата Верховного Суду звертала увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. Звертаючись до суду з позовом в інтересах держави в особі відповідного уповноваженого органу, прокурор не замінює цей орган у судовому процесі, однак і не виконує функцію його представництва, позаяк представляє державу та є окремим самостійним суб`єктом звернення. Для того, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно (висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 та від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20).

Прокурор стверджує, що спеціально уповноваженим органом у сфері контролю за станом утримання та використання об`єктів цивільного захисту не вжито заходів (у контексті вимог не вказується з якого періоду з огляду на дію відповідних нормативно-правових актів у часі), проте надає листи-звернення і відповіді на них без відповідних додатків та без реалізації матеріалів акта комплексної перевірки і пояснень щодо відмови Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області здійснювати яке саме повноваження, а також не обгрунтовує чи спірні правовідносини виникли з приводу публічно-правових відносин, пов`язаних із захистом населення, території, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагування на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, набуває статусу сторони у справі - позивача лише у випадках, передбачених відповідним процесуальним законом.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, на звернення до адміністративного суду, якщо особа вважає, що суб`єктом владних повноважень порушені права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист. Суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України (ч.4 ст.5 КАС України).

Прокурор безпідставно стверджує, що фізична особа-підприємець ОСОБА_1 є балансоутримувачем, позаяк ФОП не є юридичною особою, не складає баланс як форму фінансової звітності на підставі бухгалтерського обліку, позаяк ведення визначення облікової політики для фізичної особи - підприємця не є обов`язковим. Прокурор не нада доказів реєстрації нерухомого майна у власності саме ФОП.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 25.03.2009 № 253 затверджений "Порядок використання захисних споруд цивільного захисту (цивільної оборони) для господарських, культурних та побутових потреб" і визначено: уповноважений орган управління центральний чи місцевий орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, що здійснює управління відповідно державним та комунальним майном, у складі якого перебувають захисні споруди, або суб`єкт права приватної власності, у власності якого перебувають захисні споруди, чи уповноважений ним орган. Забезпечення утримання та збереження функціонального призначення захисних споруд здійснюють їх балансоутримувачі.

Відповідно до п. 1 ст. 2 Закону України від 16.07.1999 № 996-ХIV "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (зі змінами) цей закон поширюється на всіх юридичних осіб, створених відповідно до законодавства України, незалежно від їх організаційно-правових форм і форм власності, а також на представництва іноземних суб`єктів господарської діяльності (далі - підприємства), які зобов`язані вести бухгалтерський облік та подавати фінансову звітність згідно з законодавством.

Згідно з листом 31.03.2006 №19-9-2040 (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/v2040323-06#Text) балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - це власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом (стаття 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги").

Лист орагну місцевого самоврядування носить інформаційний характер, проте суд має перевірити докази і правомірність втручання у право власності фізичної особи у контексті позитивних і негативних обовязків дкржави у відносинах з людиною.

Суд зазначає, що лист ОСОБА_1 адресований Катеринопільській селищній раді, щодо протирадіаційного укриття № 90128, не є доказом підтвердження статусу уповноваженого органу управління та/або балансоутримувача ФОП без надання відповідних витягів з реєстрів щодо власності ФОП.

Втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу». ЄСПЛ тлумачить поняття «майно» (possessions) набагато ширше й у контексті ст. 1 Першого протоколу ЄКПЛ під «майном» розуміє не тільки «наявне майно» (existing possessions), але й цілу низку інтересів економічного характеру (активи (assets)), оцінювати на предмет відповідності втручання: (а) чи є втручання законним; (б) чи переслідує воно «суспільний інтерес» (public interest, general interest, general interest of the community); (в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям (must be a reasonable relationship of proportionality between the means employed and the aims pursued)[https://zib.com.ua/ua/print/120218-u]. ЄСПЛ у скарзі № 50178/99 не визнав наглядовий перегляд ефективним засобом національного правового захисту ні в цивільному, ні в кримінальному судочинстві (рішення у справах Tumilovich v. Russia, 47033/99, 22.06.1999; Berdzenishvili v. Russia, 31697/03, 29.01.2004). ЄСПЛ неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні та конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, у Рішенні від 14.12.2011 № 19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їхні посадові та службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, установлених Конституцією та законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист. Право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їхнє порушення.

Необхідність судового захисту інтересів держави саме прокурором від імені суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтована і підтверджена належними доказами (висновки ВС у справі №822/1169/17). ВПВС № 520/12022/17 ЄДРСР 85412892 зазначає: стосовно «порушеного права», за захистом якого особа може звертатися до суду, то за змістом Рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 це поняття, яке вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». Верховний Суд висновує у справі №6-951цс16: вимога вчинити дії у майбутньому не може бути задоволена, оскільки захисту належить тільки порушене право.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 9, 160-162, 169, 241-243, 248, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви першого заступника керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Надати позивачу десятиденний строк з дати отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду: доказів на підтвердження права звернутися до адміністративного суду за наявного компетентного органу на виконання яких саме нормативно-правових актів під час дії режиму воєнного стану з наданням додатків до позову - доказів з усіма додатками щодо висновку про самоусунення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, підтвердження статусу уповноваженого органу управління та/або балансоутримувача ФОП з відповідними виписками з реєстрів, доводів з підтвердженням та наданням пояснень від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області у зв`язку із твердженням прокурора: "усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно" з відомостями про припинення виплат з преміювання працівникам /зміни кошторису установи у контексті рівності сторін за висновками ЄСПЛ щодо представництва прокуратури.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА