Справа № 520/6007/23
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2023-03-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 березня 2023 року Справа № 520/6007/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Зоркіна Ю.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї документи Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про про стягнення адміністративно-господарських санкцій,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Харківське обласне відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про стягнення адміністративно-господарських санкцій, в якому просить суд: - стягнути з Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на користь Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 1 під., 16 офіс, м. Харків, 61022, , отримувач: ГУК Харків обл/МТГ Харків/50070000, код: 37874947, р/р ІВАN:0020649, Банк отримувача: Казначейство України) адміністративно-господарські санкції за незайняті робочі місця, призначені для працевлаштування осіб з інвалідністю, у сумі 79459,37 грн. (сімдесят дев`ять тисяч чотириста п`ятдесят дев`ять грн. 37 коп)

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу. Крім того, при вирішенні питання про відкриття провадження у справі судом досліджується дотримання позивачем строку, передбаченого для звернення до адміністративного суду відповідно до приписів ст. 122 КАС України.

У справі вказаний строк звернення до адміністративного суду, відповідно до абз. 2 ч.2 ст. 122 КАС України, складає три місяці з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами №22083/93, 22095/93 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства , пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі ВАТ Нафтова компанія Юкос проти Росії ).

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011р. № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Також слід враховувати, що поважними причинами пропущення строку, передбаченого для звернення до адміністративного суду визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

За матеріалами позовної заяви позивач вказує, що у зв`язку з невиконанням нормативу робочих місць для працевлаштування осіб з інвалідністю у 2021 році на відповідача покладено зобов`язання сплатити адміністративно-господарські санкції до 15 квітня 2022 року. Оскільки вищезазначені суми відповідачем не сплачено утворилася заборгованість у розмірі 213645,96 грн.

З урахуванням наведеного строк для звернення до адміністративного суду сплив 15.07.2022, а до суду позивач звернувся 21.03.2023, в зв`язку з чим строк для звернення до суду було ним пропущено.

Разом з позовною заявою позивачем надано заяву про поновлення пропущеного ним строку для звернення до суду, в якій він просить визнати причини пропуску строку подання адміністративного позову поважними та поновити пропущений строк.

В обґрунтування заяви посилається на те, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану" та наказу Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю від 24.02.2022 №14 щодо не можливості нормального функціонування відділення під час воєнного стану вводиться режим простою до кінця воєнного стану. Відповідно до наказу Харківського обласного відділення від 01.09.2022 №15 вводиться дистанційний режим праці., неприйняття поштової документації, оскільки на місці розташування підприємства не працювало відділення пошти, подання заявки на отримання коштів для сплати судового збору.

Оцінюючи вказані доводи, суд зазначає що з 24.02.2022 наказом №14 Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю введено простій в роботі позивача, а з 01.09.2022 згідно наказу №15 простій в роботі позивача припинено та введено дистанційний режим праці.

Обставина запровадження простою не є об`єктивно непереборною, тобто такою, що не залежить від волевиявлення позивача та свідчить про безперечну неможливість звернення позивача до суду з позовною заявою.

Факт запровадження воєнного стану в Україні з 24.02.2022 без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки, у зв`язку із запровадження такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для безумовного поновлення цих строків. Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22.

Також, посилання позивача на те, що частково позивача було профінансовано у жовтні 2022 року та Наказом № 80-м Міністерства соціальної політики України паспорт бюджетної програми на 2023 рік затверджено лише 23 лютого 2023 та тільки після цього у березні поточного року виділені кошти на сплату судового збору не може бути визнана поважною та обґрунтованою причиною пропуску строку звернення до суду, оскільки спричинена діями самого позивача, доводів про відсутність коштів на сплату судового збору позивачем фактично не сформульовано та не доведено.

Окрім того, строк звернення до суду з даним позовом закінчився ще 15.07.2022, доказів про відсутність коштів на сплату судового збору до цього періоду позивачем також на подано.

В пункті 52 Постанови Верховного Суду від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 зазначено, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом.

Згідно приписів ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, якщо підстави заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що заява позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду є необґрунтованою, а наведені в ній підстави для поновлення строку - неповажними.

Відповідно, адміністративний позов Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю про стягнення адміністративно-господарських санкцій поданий з порушенням вимог ст. 122 КАС України.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" установлено у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року - 2684,00 грн.

Позивачем на підтвердження сплати судового збору по цій справі надано платіжні доручення № 198 від 01.12.2022 (на суму 2481,00 грн) та № 65 від 16.03.2023 (на суму 203,00 грн).

Суд зазначає, що згідно інформації, яка міститься в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду", в провадженні Харківського окружного адміністративного суду перебували справи № 520/11275/22, у якій позивачем на підтвердження сплати судового збору в розмірі 2481,00 грн. Надаволось платіжне доручення № 198 від 01.12.2022 (на суму 2481,00 грн)

Ухвалою від 27.12.2022 року по справі № 520/11275/22, позовну заяву повернуто позивачу.

Суд зазначає, що судовий збір в розмірах та порядку, передбачених Законом України "Про судовий збір" № 3674, підлягає сплаті за подання кожного окремого позову, в разі відсутності пільг щодо його сплати, а тому судовий збір, сплачений за подання адміністративного позову в одній справі, не може бути використаний для підтвердження сплати судового збору за подання до суду іншого адміністративного позову, в тому числі тим самим позивачем до того самого суду.

У разі ж повернення особі поданої ним позовної заяви остання не позбавлена права звернутись до суду з заявою про повернення сплаченої суми судового збору у відповідності до положень пункту 2 ч.1 ст. 7 Закону №3674.

Отже, законодавством встановлено чіткий порядок повернення сплаченої суми судового збору, яка в подальшому на розсуд особи може бути використана для сплати судового збору за подання іншого (нового) позову, в той же час використання сплаченої в одній справі суми судового збору при поданні іншого позову не передбачено законодавством та є порушенням порядку сплати судового збору.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 16.05.2018 року у справі №810/504/17, від 05.08.2021 у справі №160/5879/20.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви, позивачу необхідно надати до суду:

оригінал документу про сплату судового збору, у розмірі 2481,00 грн, сплачений за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37874947, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача UA4020661, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - *;101;_____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа); заяву про поновлення строку звернення до суду та зазначити інші підстави для поновлення строку

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю про поновлення строку звернення до суду - залишити без задоволення.

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших обґрунтованих та поважних причин його пропуску.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Зоркіна Ю.В.