Справа № 420/14887/22
Суддя: Вовченко О.А.
Дата ухвалення: 2023-03-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Вовченко O.A.,

секретар судового засідання Іщенко С.О.,

за участю:

представника позивача Войтенко К.В. (згідно ордеру),

представника відповідача Євдакової Д.О. (згідно витягу),

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕКСІН» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду 18.10.2022 надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕКСІН» до Головного управління ДПС в Одеській області, в якій позивач просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.09.2022 року № 203513 про відповідність ТОВ «ДЕКСІН» критеріям ризиковості платника податку;

2. Зобов`язати Головне управління ДПС у Одеській області виключити ТОВ «ДЕКСІН» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Ухвалою суду від 20.10.2022 позов було залишено без руху та встановлено 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви, роз`яснивши, що виявлені недоліки мають бути усунені позивачем шляхом надання до суду належним чином оформленої позовної заяви (з копією відповідачу).

До суду від представника позивача вх. № 33201/22 надійшла уточнена позовна заява у 2-х примірниках.

Ухвалою суду від 03.11.2022 прийнято до розгляду позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕКСІН» (вх №33201/22), відкрито провадження у адміністративній справі та визначено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що в оскаржуваному рішенні відповідачем не вказано на підставі чого було прийняте таке рішення, зокрема відсутня позначка «у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності» або «з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. №». Вказує, що відповідачем у рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких було зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом було лише процитовано зміст п.8 Критеріїв ризиковості платника податків.

21.11.2022 до суду від відповідача за вх №ЕП/34374/22 надійшов відзив на позов, в якому відповідач з посиланням на лист Бюро економічної безпеки України від 22.09.2022 №1/4/0/11759-22 зазначає, що серед контрагентів з ознаками ризиковості встановлено придбання у: TOB «БЕНТЛАЙН» (), якого внесено до переліку ризикових платників податку 12.08.2022 року рішенням №16762; ПП «ЛПГ ТРЕЙДІНГ» (), якого внесено до переліку ризикових платників податку 09.09.2022 року рішенням №77470. Серед контрагентів з ознаками ризиковості встановлена реалізація: ТОВ «БАРСА АКТИВ» (), якого внесено до переліку ризикових платників податку 04.08.2022 року рішенням №6548.

16.11.2022 до суду від позивача за вх №ЕП/34044/22 надійшла відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 02.01.2023 визначено розгляд справи №420/14887/22 проводити за правилами загального позовного провадження.

13.01.2023 ухвалою суду клопотання представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено та ухвалено судові засідання по справі № 420/14887/22 для представника позивача здійснювати в режимі відеоконференції поза межами суду з використанням ним власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

Ухвалою суду від 14.02.2023 закрито підготовче провадження по справі та призначено справу №420/14887/22 до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні щодо задоволення позовних вимог заперечувала.

Вивчивши матеріали справи, ознайомившись з позовною заявою, відзивом на позов та відповіддю на відзив, дослідивши обставини, якими сторони обґрунтовують вимоги та заперечення та перевіривши їх наданими з боку учасників справи доказами, судом встановлено наступне.

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основний вид економічної діяльності ТОВ «ДЕКСІН» за КВЕД є: 19.20 Виробництво продуктів нафтоперероблення.

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.09.2022 №203513 (т.1 а.с.20), відповідно до якого ТОВ «ДЕКСІН» відповідає критеріям ризиковості платника податку. Підставою прийняття рішення зазначено «п.8 Критеріїв ризиковості платника податку». Податкова інформація: «Наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування».

Позивач, не погоджуючись з вказаним вище рішенням відповідача, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Вирішуючи дану справу та надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до п.п.20.1.45 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.п.62.1.2 п.62.1 ст.62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п.71.1 ст.71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п.74.1, п.74.3 ст.74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац третій пункту 74.1).

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами (абзац 4 пункту 74.1).

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац 5 пункту 74.1).

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Так, згідно п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році» від 07.12.2017 №2245-VIII, яким змінено редакцію пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу, Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11.12.2019 №1165 (набрала чинності 01.02.2020), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - Порядок №1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п.2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з п. 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку №1165).

Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле «податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)».

Однак, як вбачається з оскаржуваного рішення, вказане поле містить наступну податкову інформацію «Наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування».

Водночас, вказане рішення не містить інформації, яка саме податкова інформація стала підставою для його прийняття.

Тобто, оскаржуване рішення не містить чіткої та повної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, та відповідачем не надано до суду доказів наявності такої податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт відповідних Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Відповідно до п.25 Порядку №1165 Комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктами 44-46 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Відповідачем до суду надано копію протоколу засідання комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.09.2022 №119 (т.1 а.с.224-229) про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕКСІН» критеріям ризиковості,

З вказаного протоколу вбачається, що відповідно до листа ДПС України від 27.09.2022 №11492/7/99-00-18-1-03-07 (вх ГУ ДПС в Одеській області від 27.09.2022 №2287/8) та листа Бюро економічної безпеки України від 22.09.2022 №1/4/0/11795-22 (вх ГУ ДПС в Одеській області від 22.09.2022 №28145/5) виявлено ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства зокрема ТОВ «ДЕКСІН» ().

Також з вказаного протоколу вбачається посилання на лист ДПС України від 26.06.2020 №10327/7/99-00-04-11-03-07 (вх ГУ від 26.06.2020 №2309/8/15-32), та податкова інформація по суб`єктах господарювання, найменування та коди ЄДРПОУ яких вилучено з копії протоколу від 29.09.2022 №119.

На підставі вказаного протоколу відповідачем прийнято рішення №203513 від 29.09.2022.

Так, відповідачем до суду надано лист Департаменту економічної безпеки України від 22.09.2022 №1/4/0/11759-22 (т.1 а.с.87-97), в якому зазначено зокрема таке: «TOB «ДЕКСІН» () перебуває на обліку в ГУ ДПС в Одеській області, податкова адреса: Одеська обл., м. Одеса, Приморський р-н, пров. 2-й Артилерійський, буд. 6, кв. 9, основний вид діяльності - виробництво продуктів нафтоперероблення, керівник - Вініченко Роман Володимирович (ІПН НОМЕР_1 ).

ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) також є директором ТОВ «СКІНАЛ» (), яке перебуває на обліку в ГУ ДПС в Одеській області та яке Комісія внесла до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, визначеним в додатку 1 до Порядку зупинення.

ТОВ «ДЕКСІН» () та ТОВ «СКІНАЛ» () працюють за ідентичною схемою руху придбаних та реалізованих пально-мастильних матеріалів, мають тих самих постачальників та покупців.

Водночас ІКС «Податковий блок» не містить інформації про розгляд питання щодо відповідності ТОВ «ДЕКСІН» критеріям ризиковості платника податку, визначеним в додатку 1 до Порядку зупинення.

Чисельність найманих працівників ТОВ «ДЕКСІН» становить 11 осіб (подано повідомлення на 40 осіб з початком роботи - 01.08.2022). Відповідно до звіту за формою 20-ОПП ТОВ «ДЕКСІН» декларує такі основні засоби: цех - 2 приміщення, офіс, склад-4 приміщення та 22 виробничі ділянки.

Протягом 2022 року платник сплатив до бюджетів усіх рівнів 63,45 тис. грн, з яких ПДВ - 32 тис. грн, ЄСВ - 34,8 тис. грн, ПДФО - 28,5 тис. грн, прибуток - 0 гривень.

За результатами аналізу зареєстрованих податкових накладних в ЄРПН встановлено, що ТОВ «ДЕКСІН» протягом 2022 року здійснило придбання на загальну суму 107978,87 тис. грн, в тому числі ПДВ - 10900,10 тис. грн, зокрема:

- нафта сира - 73612,61 тис. грн, в тому числі ПДВ - 6358,25 тис. грн;

- абсорбент газоконденсатний - 27264,25 тис. грн, в тому числі ПДВ - 3358,18 тис. грн;

- розчинник спиртово-ефірний - 4 700 тис. грн, в тому числі ПДВ -783,33 тис. грн;

- конденсат газовий стабілізований природний - 2 232 тис. грн, в тому числі ПДВ - 372 тис. грн;

- кейтерингові послуги -170 тис. грн, в тому числі ПДВ - 28,3 тис. грн.

До того ж платник здійснив реалізацію бітуму нафтового дорожнього та абсорбенту газоконденсатного на загальну суму 66827,65 тис. грн, в тому числі ПДВ - 11137,94 тис. грн, та виписав податкові накладні на найбільші суми та обсяги реалізованої продукції (32% загальної реалізації) на двох основних контрагентів - ТОВ «Будівельна компанія Зоря» () та ТОВ «Укрспецсплав-Інвест» (), які перебувають в переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, визначеним в додану 1 до Порядку зупинення.

Крім того, реєстрація податкових накладних ТОВ «ДЕКСІН» в ЄРПН зупиняється на підставі відповідності послуг пункту 1 критеріїв ризиковості здійснення операцій, визначених у додатку 3 до Порядку зупинення.

Платник надає такі документи до Повідомлення: пояснення, договір купівлі-продажу, виписка з ЄДР, видаткова накладна на покупця, сертифікат відповідності бітуму технічним умовам, договір оренди офісу, наказ про призначення директора, договір оренди нежитлового приміщення у ПП «Нафтатрейд-СВ» (), а саме виробничого обладнання, цеху, та майна, яке розташоване в Івано-Франківській обл., Рожнятівський р-н, смт Рожнятів, вул. М. Рильського, корп. 50.

ПП «Нафтатрейд-СВ» перебуває за основним місцем обліку в ГУ ДПС у Кіровоградській області, є платником ПДВ, проте ЄРПН не містить виписаних податкових накладних на адресу ТОВ «ДЕКСІН». Водночас згідно з даними ІКС «Податковий блок» ПП «Нафтатрейд-СВ» не має об`єктів оподаткування.

У зв`язку з цим платник документально не підтвердив наявність основних засобів, необхідних для здійснення господарської діяльності з виробництва продуктів нафтоперероблення, придбання та використання в господарській діяльності нафти сирої, абсорбенту газоконденсатного, розчинника спиртово-ефірного, конденсату газового стабілізованого природного, кейтерингових послуг тощо.

При цьому за результатами розгляду документів, наданих платником до Повідомлення, Комісія приймає рішення про реєстрацію ПН/PK в ЄРПН.

… Про ризиковість здійснення господарських операцій … TOB «ДЕКСІН» () … свідчить таке:

- недостатня кількість трудових ресурсів;

- незначна сплата податків стосовно до обсягів наданих послуг/реалізованих товарів, при цьому без значних витрат на придбання основних засобів, здійснення імпортних операцій;

- непідтверджені об`єкти оподаткування згідно з формою 20-ОПП та наданими до Повідомлення документами;

- придбання товарів/послуг, які не використовуються в господарській діяльності підприємств, мають сумнівний характер, не реалізуються надалі;.

- контрагенти - покупці з ознаками ризику;

- ЄРПН не містить інформації про придбання у власність або оренду основних засобів, комунальних послуг, допоміжних послуг для здійснення господарської діяльності;

- платники на порушення вимог пункту 5 Порядку прийняття рішень не подали до органу ДПС документів до Повідомлення на підтвердження здійснення господарських операцій.

Отже, встановлено, що … ТОВ «ДЕКСІН» () … мають ознаки неможливості здійснення господарських операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначено в таких податкових накладних, та сприяють ухиленню від сплати податкових зобов`язань ряду підприємств реального сектору економіки.

Протягом 2022 року встановлено розповсюдження сумнівного податкового кредиту за ймовірного сприяння посадових осіб ГУ ДПС в Одеській області … ТОВ «ДЕКСІН» - 11,14 млн грн…».

Також Департамент економічної безпеки України у листі просив розглянути питання включення зокрема позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Водночас, з протоколу засідання комісії окрім посилань на зазначений вище лист Департаменту економічної безпеки України не вбачається, чи здійснювалось у цілому дослідження змісту такого листа та які із зазначених у ньому обставин стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

Відповідачем до суду не надано копію листа ДПС України від 27.09.2022 №11492/7/99-00-18-1-03-07 (вх ГУ ДПС в Одеській області від 27.09.2022 №2287/8), на який наявне посилання у протоколі.

Окрім цього, відповідачем до суду не надано доказів на підтвердження віднесення ТОВ «УКРСПЕЦСПЛАВ-ІНВЕСТ» до ризикових платників податку.

Суд також не приймає до уваги надані відповідачем до суду рішення про відповідність ТОВ «БЕНТЛАЙН», ПП «ЛПГ ТРЕЙДІНГ», ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ЗОРЯ» та ТОВ «БАРСА АКТИВ» критеріям ризиковості платника податку (т.1 а.с.98-101), оскільки ні з оскаржуваного рішення, ні з протоколу засідання комісії не вбачається, що вони були підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

Також з наданих позивачем до суду копій договорів, видаткових накладних та товарно-транспортних накладних (т.1 а.с.126-221) вбачається, що ТОВ «ДЕКСІН» мало господарські відносини з ТОВ «БЕНТЛАЙН», ПП «ЛПГ ТРЕЙДІНГ» та ТОВ «БАРСА АКТИВ» до моменту прийняття податковим органом рішень про віднесення таких суб`єктів господарювання до ризикових платників податку.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (частина друга статті 2 КАС України).

Верховний Суд у постанові від 05 січня 2021 року у справі № 640/10988/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, тобто з презумпції економічної виправданості дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність відомостей у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Варто також зазначити, що поняття «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань. А відтак платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

Впродовж розгляду справи відповідач не надав належних та достатніх доказів, які би досліджувалися в ході засідання Комісії, і які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення, та відповідно суд не встановив наявність у відповідача підстав для віднесення підприємства до пункту 8 Критеріїв ризиковості.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим оскаржуване рішення Головного управління ДПС в Одеській області є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до положень статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, ну думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання Головного управління ДПС в Одеській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

У частині 2 статті 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішення має бути прийняте з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Наведене узгоджується із Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (Конвенція) та практикою Європейського Суду з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (ст. 32).

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішення має бути прийняте з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Європейський суд з прав людини у рішеннях від 07.11.2002 року по справі «Лавентес проти Латвії» та від 08.02.2011 року по справі «Берктай проти Туреччини» наголосив, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву, що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумцій».

Європейський суд з прав людини, ухвалюючи рішення у справах «Шенк проти Швейцарії» від 12.07.1988 року, «Тейксейра де Кастро проти Португалії» від 09.06.1998 року, «Яллог проти Німеччини» від 11.07.2006 року, «Шабельник проти України» від 19.02.2009 року, зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважні оцінювати надані їм докази, а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем до суду надано докази сплати судового збору у розмірі 2481,00 грн.

Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку про стягнення з Головного управління ДПС в Одеській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕКСІН» судового збору у розмірі 4962,00 грн.

Щодо клопотання позивача про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду у даній справі, суд зазначає наступне.

Приписами 382 КАС України встановлено, що суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Зі змісту наведеної правової норми випливає, що зобов`язання суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення є правом суду, яке має застосовуватися у виключних випадках.

Позивачем належним чином не обґрунтовано необхідність зобов`язання відповідача подати звіт про виконання даного рішення.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для встановлення судового контролю за виконанням рішення суду.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 241-246, 250, 255, 295, 371 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕКСІН» - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 29.09.2022 №203513 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕКСІН» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «ДЕКСІН» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕКСІН» судовий збір у розмірі 2481,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач товариство з обмеженою відповідальністю «ДЕКСІН» (пров Артилерійський 2, буд.6, прим. 9, м.Одеса, 65039, ).

Відповідач Головне управління ДПС в Одеській області (вул.Семінарська, буд.5, м.Одеса, 65044, код ЄДРПОУ ВП 44069166).

Повний текст рішення складено та підписано 27.03.2023.

Суддя Вовченко О.А.