Справа № 160/15504/22
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2023-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСидоренко Д.В.
за участі секретаря судового засіданняДидочкіна О.В.
представника позивача представника відповідача представника відповідача представника відповідача Воловик М.О. Горпиняк Н.О. Овсянникова І.О. Поліщук О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства "Дніпропетровський тепловозоремонтний завод" до Державної податкової служби України, Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-
Обставини справи: 06.10.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Приватного акціонерного товариства "Дніпропетровський тепловозоремонтний завод" до Державної податкової служби України, Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків, в якому позивач просить:
- визнати протиправними дії Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків в частині надання відмови Приватному акціонерному товариству "Дніпропетровський тепловозоремонтний завод" у перерахуванні переплати з податку на додану вартість в сумі 1 769 457,64 грн. на рахунок Приватного акціонерного товариства "Дніпропетровський тепловозоремонтний завод" у системі електронного адміністрування податку на додану вартість;
- зобов`язати ДПС України скоригувати загальну суму поповнення рахунку Приватного акціонерного товариства "Дніпропетровський тепловозоремонтний завод" в системі електронного адміністрування податку на додану вартість шляхом її збільшення на суму 1 769 457,64 грн.
В обґрунтування позову зазначено, що ПрАТ «ДТРЗ» у зв`язку з наявністю переплати з ПДВ звернулось до Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків із заявою про перерахування вказаної переплати на власний рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Проте, листом від 05.09.2022 №2325/6/32-00-04-04-02-02 відмовлено у здійсненні такого перерахунку, з посиланням на не відповідність поданої заяви п.2 розділу ІІ Порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення (перерахування) платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №60 від 11.02.2019р., внаслідок не зазначення дати сплати і реквізитів платіжного документа, за яким кошти перераховано до бюджету. Натомість позивач зазначає, що положенням ст.43 Податкового кодексу України передбачає подання заяви в довільній формі, а п.2 розділу ІІ Порядку взагалі не містить в собі посилань на напрям перерахунку - електронний рахунок з податку на додану вартість. Разом з тим, позивач зазначає про наявність сталою практики зі спірного питання між сторонами в рамках судової справи №160/4519/21.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.10.2022 року відкрито справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, за наявними у справі матеріалами.
25.10.2022р. від Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач заперечує проти задоволення позову в повному обсязі. В обґрунтування правової позиції зазначає, що на звернення позивача контролюючим органом надана відповідь від 05.09.2022 року №2325/6/32-00-04-04-02-02 в якій, з посиланням на положення п.2 розділу ІІ Порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення (перерахування) платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №60 від 11.02.2019р., відмовлено ПрАТ «ДТРЗ» в поверненні помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені з ПДВ, оскільки підприємством у заяві невірно визначено суму, яка підлягає поверненню по платіжному дорученню від 26.07.2022, зазначеному у заяві.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2022 року призначено адміністративну справу №16015504/22 до розгляду в порядку загального позовного провадження із проведенням підготовчого засідання.
03.11.2022р. від позивача надійшла відповідь на відзив в якій позивачем, зокрема зазначено, що переплата виникла на підставі платіжних доручень від 26.07.2022 №493 на суму 1750000,00 грн. та від 22.08.2022р. №29 на суму 300000,00 грн. Однак, електронна система не дає можливості встановити у відповідний рядок відразу кілька дат.
11.11.2022р. від ДПС України та Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків надійшли письмові пояснення, згідно яких відповідачі заперечують проти задоволення позову в повному обсязі, з аналогічних підстав викладених Східним міжрегіональним управлінням Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків у відзиві на позовну заяву. Разом з тим, зазначають про безпідставність тверджень позивача щодо тотожності судової справи №160/4519/21 та даної справи.
23.01.2023р. від Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків надійшли письмові пояснення щодо послідовності дій з повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань з податку на додану вартість та вимог позивача відносно коригування суми поповнення в системі електронного адміністрування.
Ухвалою суду від 30.01.2023р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
27.02.2023р. до суду надійшли письмові пояснення позивача щодо аналогічності справи №160/4519/21; щодо причин виникнення переплати з ПДВ по особовому рахунку; щодо не тотожності справи №160/2602/20.
01.03.2023р. засобами електронного суду від ДПС України надійшли додаткові пояснення у справі, зокрема, щодо підстав звернення до суду та позовних вимог; щодо порядку повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язані та пені; щодо порядку подання заяви про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошового зобов`язання та пені в електронному вигляді; порядку роботи системи електронного адміністрування ПДВ.
02.03.2023р. засобами електронного суду від Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків щодо послідовних дій повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань з ПДВ та щодо вимог про коригування загальної суми поповнення рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ.
В судовому засіданні представники сторін підтримали свої правові позиції в повному обсязі. Крім того, представник відповідачів зазначила про помилковість зазначення у листі від 05.09.2022 №2325/6/32-00-04-04-02-02 посилання на розділ ІІ Порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення (перерахування) платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №60 від 11.02.2019р., замість розділу ІІІ Порядку.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд -
До Заяви про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошового зобов`язання та пені також додані скан копії платіжних доручень №493 від 26.07.2022р. та №29 від 22.08.2022р.
Листом від 05.09.2022 року №2325/6/32-00-04-04-02-02 Східне міжрегіональне управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків повідомило позивача про те, що заява ПрАТ «ДТРЗ» (вх. від 30.08.2022 №25900764) про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошового зобов`язання та пені з податку на додану вартість не підлягає виконанню, оскільки у Заяві невірно визначено суму, яка підлягає поверненню по платіжному дорученню від 26.07.2022.
Також у листі зазначено, що ПрАТ «ДТРЗ» у Заяві зазначено дату платіжного доручення лише 26.07.2022 року, при цьому суму на повернення більшу, а ніж сплачено податок на додану вартість по платіжному дорученню від 26.07.2022 №493. Так, відповідно до платіжного доручення від 26.07.2022 №493 поповнення рахунку електронного адміністрування ПДВ відбулося на суму 1750000,0 грн., тоді як в заяві зазначена сума, яка підлягає поверненню 1769457,64 грн. Також ПрАТ «ДТРЗ» до заяви надано платіжне доручення від 22.08.2022 №29, яким поповнено рахунок електронного адміністрування ПДВ на суму 300000,0 грн. При цьому, дане платіжне доручення не зазначено в Заяві в графі «Дата сплати до бюджету».
Вважаючи протиправними дії відповідача Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків в частині надання відмови у перерахуванні переплати з податку на додану вартість в сумі 1 769 457,64 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Стаття 67 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).
Відповідно до п. 200-1.1 ст. 200-1 ПК України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.
Згідно з вимогами п. 200-1.4 ст. 200-1 ПК України на рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника зараховуються кошти:
а) з поточного рахунку такого платника в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, що обчислюється відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу;
б) з поточного рахунку такого платника в сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з цього податку;
в) з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства для проведення розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування, а рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України;
г) з бюджету в сумах надміру сплачених грошових зобов`язань з податку на додану вартість, повернутих платнику податків у порядку, встановленому пунктом 43.4-1 статті 43 цього Кодексу;
ґ) вилучені контролюючим органом відповідно до статті 95 цього Кодексу в рахунок погашення податкового боргу з податку на додану вартість по задекларованих до сплати податкових зобов`язаннях за періоди починаючи з 1 липня 2015 року, визначених платником податків у податковій декларації з податку на додану вартість або уточнюючому розрахунку.
Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 4 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 №569 встановлено, що рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі - електронний рахунок) - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який перераховуються кошти відповідно до пункту 200-1.4 статті 200-1 Податкового кодексу України (далі - Кодекс).
Електронний рахунок відкривається платнику податку Казначейством автоматично на безоплатній основі.
Статтею 43 ПК України передбачено, що помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.
У разі наявності у платника податків податкового боргу, повернення помилково та/або надміру сплаченої суми грошового зобов`язання на поточний рахунок такого платника податків в установі банку або на єдиний рахунок або шляхом повернення готівковими коштами за чеком, у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків.
Обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання та пені є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які повертаються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми та/або пені.
Платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на єдиний рахунок (у разі його використання); на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунка в банку.
У разі повернення надміру сплачених податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зарахованих до бюджету з рахунка платника податку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість у порядку, визначеному пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу, такі кошти підлягають поверненню виключно на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, а у разі його відсутності на момент звернення платника податків із заявою на повернення надміру сплачених податкових зобов`язань з податку на додану вартість чи на момент фактичного повернення коштів - шляхом перерахування на поточний рахунок платника податків в установі банку.
Повернення у випадках, визначених законодавством, сум податку на додану вартість, контроль за справлянням яких покладено на контролюючий орган, визначений підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, при ввезенні товарів на митну територію України здійснюється в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент оформлення митної декларації/аркуша коригування, на підставі яких здійснюватиметься таке повернення.
Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення належних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку та подає його для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.
У разі якщо повернення сум податку на доходи фізичних осіб, які повертаються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу, відповідне повідомлення надсилається контролюючим органом до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення шістдесятиденного строку з дня отримання відповідної податкової декларації.
На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку.
Повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків здійснюється з бюджету, у який такі кошти були зараховані, або з єдиного рахунку.
Згідно з пунктами 3, 5 Порядку № 787, зокрема, повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету платежів та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, у національній валюті здійснюється Казначейством або головними управліннями Казначейства з відповідних бюджетних рахунків для зарахування надходжень (далі - рахунки за надходженнями), відкритих в Казначействі відповідно до законодавства, шляхом оформлення розрахункових документів.
Повернення платежів у національній валюті здійснюється на рахунки отримувачів коштів, відкриті в банках або Казначействі, вказані у поданні (висновку, повідомленні) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, органів, які ведуть облік заборгованості в розрізі позичальників, заяві платника (у разі повернення судового збору (крім помилково зарахованого)).
Повернення помилково або надміру зарахованих до державного бюджету платежів в іноземній валюті здійснюється у валюті платежу з валютних рахунків Казначейства, відкритих на ім`я Казначейства в банках, або у гривневому еквіваленті іноземної валюти, розрахованому за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком України на дату повернення коштів з бюджету, з відповідних рахунків за надходженнями, відкритих в Казначействі відповідно до законодавства, про що платник зазначає у своїй заяві.
У разі повернення надміру сплачених податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зарахованих до бюджету з рахунка платника податку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість у порядку, визначеному пунктом 200-1.5 статті 200-1 Податкового кодексу України, такі кошти підлягають поверненню виключно на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, а у разі його відсутності на момент звернення платника податків із заявою про повернення надміру сплачених податкових зобов`язань з податку на додану вартість чи на момент фактичного повернення коштів - шляхом перерахування на поточний рахунок платника податків в установі банку.
Повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету або на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджетів, перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, здійснюється за поданням (висновком, повідомленням) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, а при поверненні судового збору (крім помилково зарахованого) - за судовим рішенням, яке набрало законної сили.
У разі повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету зборів, платежів та інших доходів бюджетів (крім зборів та платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС та органи Держмитслужби) орган, що контролює справляння надходжень бюджету, засобами системи Казначейства формує подання в електронній формі згідно з додатком 1 до цього Порядку та подає його до відповідного головного управління Казначейства за місцем зарахування платежу до бюджету, Казначейства.
Заява про повернення коштів з бюджету складається та подається платником до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, з платежу, який підлягає поверненню (крім повернення судового збору, за виключенням помилково зарахованого), із обов`язковим зазначенням інформації в такій послідовності: найменування платника (суб`єкта господарювання) (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), код за ЄДРПОУ (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), реєстраційний номер облікової картки платника податків (ідентифікаційний номер) або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та мають відмітку у паспорті), місцезнаходження юридичної особи або місце проживання фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті) та номер контактного телефону (для фізичної особи за її згодою), причина повернення коштів з бюджету, найменування та місцезнаходження банку, в якому відкрито рахунок отримувача коштів, та реквізити такого рахунка (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), номер карткового рахунка отримувача коштів (за наявності).
За умови інформаційно-технологічних можливостей органу, що контролює справляння надходжень бюджету, головного управління Казначейства, Казначейства платник може подати заяву до такого органу в електронній формі за допомогою засобів інформаційно-телекомунікаційних систем та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах, електронних довірчих послуг та електронного документообігу. В електронній заяві також має бути зазначено електронну поштову адресу, на яку платнику може бути надіслано відповідь, або відомості про інші засоби зв`язку з ним.
Разом із заявою про повернення коштів з бюджету платником подається до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, оригінал або копія документа на переказ, або паперова копія електронного розрахункового документа, які підтверджують перерахування коштів до бюджету.
Під час подання платником заяви про повернення коштів з бюджету в електронній формі одночасно подається сканована копія з обов`язковим накладанням електронного підпису платника, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги»: документа на переказ або електронного розрахункового документа, які підтверджують перерахування коштів до бюджету, судового рішення, засвідченого належним чином (у разі повернення судового збору (крім помилково зарахованого), довіреності на отримання коштів довіреною особою, засвідченої згідно з вимогами Цивільного кодексу України, паспорта довіреної особи (у разі повернення коштів довіреній особі).
Зі змісту наведених норм, слідує, що у разі ініціювання питання щодо повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платник (юридична особа) подає відповідну заяву у довільній формі в якій зазначається напрям перерахування коштів, найменування платника, код за ЄДРПОУ, місцезнаходження юридичної особи, номер контактного телефону, причина повернення коштів з бюджету, найменування та місцезнаходження банку, в якому відкрито рахунок отримувача коштів, та реквізити такого рахунка. Разом з тим, під час подання платником заяви про повернення коштів з бюджету в електронній формі одночасно подається сканована копія (документа на переказ або електронного розрахункового документа, які підтверджують перерахування коштів до бюджету).
Як вбачається з листа Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 05.09.2022 №2325/6/32-00-04-04-02-02, висновок контролюючого органу щодо невірного визначення суму, яка підлягає поверненню по платіжному дорученню від 26.07.2022. у Заяві, ґрунтується на недотриманні платником вимогах п.2 розділу ІІІ (з урахуванням пояснень представника відповідачів щодо помилки у нумерації розділів) Порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 11 лютого 2019 року №60.
Разом з тим, як вбачається з п.1 розд.І Порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення (перерахування) платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №60 від 11.02.2019р., цей Порядок визначає лише механізм інформаційного обміну:
між ДПС, територіальними органами ДПС та Казначейством і територіальними органами Казначейства у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, пені за платежами, контроль за справлянням яких покладено на ДПС, та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок;
між територіальними органами ДПС та місцевими фінансовими органами в процесі погодження електронних висновків та/або електронних повідомлень про повернення платежів, належних місцевим бюджетам, та платежів, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами,
а питання форми, змісту та додатків Заяви про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошового зобов`язання та пені врегульовані вищенаведеними положеннями статті 43 ПК України та Порядку повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 №787.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Оцінюючи правомірність дій та рішень органу владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, які повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владного суб`єкта, встановлюючи чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Принципи прийняття рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України та прийняття рішення, вчинення дії обґрунтовано, що є одночасно і орієнтирами при реалізації повноважень владного суб`єкта, який вимагає від останнього діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним, з дотриманням встановленої законом процедури, та із рахуванням як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказують законодавчі акти, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації.
Отже, відмова у задоволені Заяви про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошового зобов`язання та пені лише з підстав недотримання платником порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України та Державної казначейської служби, свідчить про порушення відповідачем принципу прийняття рішення владним суб`єктом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У зв`язку з чим, відмова у поверненні коштів Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків викладену в листі №2325/6/32-00-04-04-02-02 від 05.09.2022р., є протиправною.
Відповідно до частини 2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Щодо позовної вимоги позивача про визнання протиправними дії Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків в частині надання відмови Приватному акціонерному товариству "Дніпропетровський тепловозоремонтний завод" у перерахуванні переплати з податку на додану вартість в сумі 1 769 457,64 грн. на рахунок Приватного акціонерного товариства "Дніпропетровський тепловозоремонтний завод" у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, суд зазначає наступне.
За загальним правилом, діями суб`єкта владних повноважень є сукупність вчинків здійснених у межах наданих чинним законодавством повноважень. Отже, під протиправними діями суб`єкта владних повноважень слід розуміти активну форму поведінки, пов`язану з виконанням дій, які такий суб`єкт не мав права вчинювати відповідно до його повноважень, за відсутності обставин, з якими пов`язана необхідність вчинення певної дії або з порушенням процедури.
До адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено, оскільки підставою для звернення особи до суду з позовом є її суб`єктивне уявлення, особисте переконання в порушенні прав чи свобод. Однак обов`язковою умовою здійснення такого захисту судом є об`єктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу саме позивача. При цьому, неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану суб`єктивних прав та обов`язків, тобто припинення можливості чи неможливість реалізації її законного права та/або виникнення додаткового обов`язку.
В даному випадку, права позивача порушуються не діями Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків, а фактично відмовою Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків у поверненні коштів викладену в листі №2325/6/32-00-04-04-02-02 від 05.09.2022р., у зв`язку з чим суд вважає необхідним залишити вимогу про визнання протиправними дій без задоволення.
На підставі зазначеного, з метою повного захисту прав, свобод та інтересів позивача, суд вважає за необхідне вийте за межі позовних вимог та визнати протиправною відмову у поверненні коштів Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків викладену в листі №2325/6/32-00-04-04-02-02 від 05.09.2022р.
Щодо позовних вимог про зобов`язання ДПС України скоригувати загальну суму поповнення рахунку Приватного акціонерного товариства "Дніпропетровський тепловозоремонтний завод" в системі електронного адміністрування податку на додану вартість шляхом її збільшення на суму 1 769 457,64 грн., суд зазначає наступне.
Статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства України визначені способи захисту порушених прав, свобод та інтересів, та зазначено, що захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до п.4 та п.10 ч.2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.
Відповідно до частини 4 статті 245 КАС України, у випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.
Дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених проектом нормативно-правового акта.
Отже, дискреційне право органу виконавчої влади обумовлене певною свободою (тобто вільним, або адміністративним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.
Наділивши державні органи дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному органу держави певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення.
Такі рішення приймаються на підставі звернення зацікавленої особи та за результатами аналізу поданих нею документів.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що задоволення повністю вказаних позовних вимог, без перевірки суб`єктом владних повноважень, дотримання заявником усіх визначених законом умов (встановлення правомірності повернення коштів, формування електронного висновку на повернення коштів, та безпосереднє повернення казначейством коштів виключно на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість), буде втручанням у дискреційні повноваження відповідача, а відтак в цій частині позов слід задовольнити частково, шляхом зобов`язання відповідача повторно розглянути Заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань ПрАТ "Дніпропетровський тепловозоремонтний завод" вх.№25900764 від 30.08.2022р.
З урахуванням викладеного, системно проаналізувавши положення чинного законодавства України та надавши оцінку доказам, наявним у матеріалах справи, суд дійшов висновку про часткову обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх часткового задоволення.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Згідно із ч.1 ст.132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч.3 ст.139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду у розмірі 2481,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням №1138 від 27.09.2022 року.
Згідно Виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, судовий збір у розмірі 2481,00 грн. сплачений згідно платіжного доручення №1138 від 27.09.2022 року зараховано на казначейський рахунок.
У відповідності до статті 139 КАС України судові витрати у вигляді сплаченої суми судового збору у розмірі 2481,00 грн. підлягають стягненню з відповідача Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків.
Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позов задовольнити частково.
В іншій частині заявлених позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 27 березня 2023 року.

Суддя Д.В. Сидоренко