Справа № 303/3794/20
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2023-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

23 березня 2023 рокуСправа № 303/3794/20 пров. № А/857/18219/22
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Качмара В.Я.,

суддів Большакової О.О., Затолочного В.С.,

при секретарі судового засідання Юрченко М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м.Львові заяву про відвід колегії суддів Качмара В.Я., Большакової О.О., Затолочного В.С. у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Квартирно-експлуатаційного відділу м.Мукачево та Військової частини НОМЕР_1 про зобов`язання вчинити дії, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою Квартирно-експлуатаційного відділу м.Мукачево на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2022 року, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Восьмого апеляційного адміністративного суду перебуває справа за апеляційною скаргою Квартирно-експлуатаційного відділу м.Мукачево (далі КЕВ) на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2022 року.

20.03.2023 о 23:47 год на електронну адресу Восьмого апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про відвід колегії суддів, яка зареєстрована судом 21.03.2023 вх.№11327 про відвід колегії суддів від розгляду справи через те, що судом відкрито провадження у справі за апеляційною скаргою КЕВ судовий збір за якою оплачено не в повному розмірі; судом в такій складній справі позивачам надано всього 5 днів на подання відзиву, що зважаючи на складність і тривалість справи є строком недостатнім; судом апеляційної інстанції на судовому засіданні, що відбулося 16.03.2023, на думку позивачів безпідставно відкладено розгляд справи за клопотанням КЕВ; судом в усній формі позивачів «фактично зобов`язано надати паспорти та повідомити телефони тощо всіх членів сім`ї і неповнолітніх дітей, тобто їх персональні дані без їх згоди, а до того ж такі, що є в матеріалах судового справи», звідси заявники вважають, що колегія суддів не володіє матеріалами справи та наполягають на постановленні письмової ухвали про витребування додаткових документів; позивачі та вільний слухач ОСОБА_6 перебувають в жахливому стані після судового засідання 16.03.2023 на якому «всі відчули упередженість суду».

Заслухавши суддю-доповідача та його пояснення щодо заявленого відводу, думку позивачів та їх представника і представника КЕВ, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні Заяви, з огляду на наступне.

Підстави для відводу судді визначені статями 36, 37 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 40 КАС питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Як уже вище зазначено, Заява надійшла на електронну адресу суду 20.03.2023 о 23:47 год, зареєстрована судом та передана судді-доповідачу 21.03.2023. Датою її підписання позивачами-заявниками є 16.03.2023.

Відтак, враховуючи те, що Заява надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, питання про відвід колегії суддів вирішується судом, що розглядає справу.

За змістом пункту 4 частини першої та частини четвертої статті 36 КАС суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
Як на підставу для відводу колегії суддів заявники посилаються на приписи статті 36 КАС нормативна конструкція яких, з-поміж іншого, містить узагальнений перелік найпоширеніших обставин, доведення наявності яких може бути підставою для відводу судді.

Проте, слід звернути увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд апеляційної інстанції вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже «правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Одночасно, не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

За змістом частини першої статті 44 КАС учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Згідно частини п`ятої статті 44 КАС учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до частини четвертої статті 77 КАС суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Необхідно зазначити, що мотивуючи Заяву про відвід колегії суддів заявник не погоджується з процесуальними рішеннями колегії суддів, у вигляді відкриття провадження у справі за поданою апеляційною скаргою, встановленим строком на подання відзиву на апеляційну скаргу, пропозицією суду (судді-доповідача) подати додаткові документи, які на думку суду є необхідними для повного, об`єктивного, своєчасного та справедливого розгляду цієї справи, що як зазначено вище не може бути підставою для відводу згідно приписів частини четвертої статті 36 КАС.

Як уже зазначено судом під час судового засідання при розгляді Заяви, і про це наголошувалось у минулому судовому засіданні (16.03.2023): питання щодо необхідності доплати КЕВ судового збору за подання апеляційної скарги у більшому розмірі буде вирішено судом в ході розгляду справи до або під час постановлення судового рішення у цій справі; щодо строку подання відзиву на апеляційну скаргу, то слід вказати, що статтею 304 КАС не встановлено чіткого строку, який надається для подання відповідного відзиву, цей строк встановлюється судом при відкритті провадження у справі і за загальною практикою Восьмого апеляційного адміністративного суду, і зокрема колегії суддів, цей строк становить 5 днів з дня отримання сторонами ухвали про відкриття апеляційного провадження. Крім того, позивачі не були обмежені у поданні заяви на продовження терміну для подання відзиву на апеляційну скаргу.

Щодо витребування відомостей щодо членів сім`ї позивачів у справі, то у попередньому судовому засіданні (16.03.2023) суд апеляційної інстанції роз`яснив позивачам та їх представнику таку необхідність отримання списку членів сім`ї заявників, їх паспортних даних та відомостей щодо місця їх реєстрації, однак пропозиція (вимоги) суду виконані та почуті представником позивача не були, що свідчить про можливе зловживання однією із сторін у справі своїми процесуальними правами та невиконанням вимог суду.

З урахуванням наведеного, апеляційний суд приходить до висновку, що обставини наведені заявниками у Заяві не можуть свідчити про упередженість, не об`єктивність та певну зацікавленість колегії суддів у розгляді вказаної справи, а тому не є підставою для задоволення Заяви.

Будь-яких інших підстав, які викликали б сумнів в не об`єктивності та упередженості колегії суддів судом не встановлено.

Враховуючи викладене, в задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись статтями 31, 36, 37, 39, 40, 321, 325, 328 КАС суд,

УХВАЛИВ

В задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 відвід колегії суддів Качмара В.Я., Большакової О.О., Затолочного В.С., відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя-доповідач В. Я. Качмар
судді О. О. Большакова
В. С. Затолочний

Повне судове рішення складено 27 березня 2023 року.