Справа № 520/26314/21
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2023-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 березня 2023 р.Справа № 520/26314/21
Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Жигилій С.П., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Харківської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.07.2022 по справі № 520/26314/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Текслайт"

до Харківської митниці

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 28.07.2022 задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Текслайт" до Харківської митниці про визнання протиправним та скасування рішення.

На зазначене судове рішення відповідач 27.12.2022 подав апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі відповідач заявив клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції на підставі ч. 2 ст. 295 КАС України в обґрунтування якого зазначив, що митниця копію повного тексту рішення суду не отримувала, у зв`язку з чим на адресу Харківського окружного адміністративного суду було направлено заяву від 02.12.2012 про отримання копії судового рішення від 28.07.2022. Харківською митницею копію оскаржуваного судового рішення отримано 19.12.2022, на підтвердження чого скаржник долучив до скарги копію першого аркуша оскаржуваного судового рішення зі штампом вхідної кореспонденції митниці.

Перевіривши доводи заявленого клопотання та матеріали справи, суд дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, а апеляційну скаргу належить залишити без руху, з таких підстав.

Відповідно до частини 1 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Матеріали справи свідчать, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.07.2022 ухвалене за наслідками розгляду справи в порядку письмового провадження.

Отже, останнім днем для подання апеляційної скарги в межах встановленого законодавством строку є 29.08.2022.

Апеляційна скарга подана відповідачем через підсистему "Електронний суд" 27.12.2022, тобто, з пропуском встановленого ч. 1 ст.295 КАС України строку.

Згідно з ч. 2 ст.295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно пункту 2 частини 6 статті 251 КАС днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення. (п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України).

Згідно з довідкою про доставку електронного листа від 04.08.2022, складеною відповідальним працівником Харківського окружного адміністративного суду, рішення суду першої інстанції від 28.07.2022 було надіслано в електронному вигляді та доставлено до електронного кабінету відповідача 28.07.2022 о 21:04 год. (а.с. 115)

Враховуючи положення п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України, датою вручення Харківській митниці копії оскаржуваного судового рішення від 28.07.2022 є 29.07.2022, відтак скаржник немає права на поновлення пропущеного процесуального строку на підставі ч. 2 ст. 295 КАС України.

Згідно з ч. 3 ст. 295 КАС України, строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Питання поновлення та продовження процесуальних строків урегульоване статтею 121 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Згідно з усталеної практики Верховного Суду, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом (Постанова Верховного Суду від 27.11.2018 у справі № 473/2236/17).

Звертаючись до суду з клопотанням про поновлення строку відповідач зазначає, що до 19.12.2022 копії оскаржуваного судового рішення він не отримував, що суперечить наявній у матеріалах справи інформації, що підтверджує дату вручення відповідачу судового рішення в електронному вигляді через підсистему "Електронний суд" - 28.07.2022. Клопотання відповідача з цього приводу жодних доводів не містить. У свою чергу, матеріали справи свідчать, що під час розгляду справи відповідачем подавались документи до суду в електронній формі з використанням підсистеми "Електронний суд".

Окрім зазначеного, клопотання відповідача не містить посилання на обставини, що перешкоджали скаржнику звернутися до суду із заявою та отримати копію оскаржуваного судового рішення від 28.07.2022 раніше ніж 19.12.2022 або ознайомитись зі змістом судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень, до якого воно було надіслано судом 28.07.2022 та оприлюднено 01.08.2022.

Відповідно до статей 2, 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Для доступу до судових рішень Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень, що є автоматизованою системою збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Відповідно до частин першої та другої статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Єдиного державного реєстру судових рішень, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Загальний доступ до судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України забезпечується з дотриманням вимог статті 7 цього Закону.

Суд звертає увагу скаржника на те, що одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження судового рішення, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Пропущений строк апеляційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених скаржником підстав пропуску такого строку суд дійде висновку про їх поважність.

При цьому, вирішуючи питання про поновлення строку апеляційного оскарження, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у тісному взаємозв`язку з тривалістю пропущеного строку.

Дотримання строків оскарження судового рішення є однією з гарантій додержання в суспільних відносинах принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся зі скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними (див. ухвали від 18 вересня 2020 року у справі № 11-119сап20 та від 22 лютого 2021 року у справі № 9901/42/20).

Також варто зауважити, що Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (параграф 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», заяви № 17160/06 та № 35548/06; пункт 27 рішення від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України», заява № 24402/02).

Отже, згідно з практикою ЄСПЛ, застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду. І навпаки, безпідставне поновлення таких строків свідчить про порушення принципу правової визначеності.

Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Водночас й статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Отже наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Таким чином, Харківська митниця, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційний перегляд справи, та як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна була забезпечити неухильне і своєчасне виконання вимог процесуального закону й вчинити залежні від неї дії з використанням усіх наявних засобів та можливостей, передбачених законодавством.

Зважаючи на викладене, зазначені скаржником причини пропуску строку в зіставленні з відомостями про дату постановлення оскаржуваного судового рішення, датою його отримання відповідачем в підсистемі "Електронний суд" та датою його оприлюднення в Єдиному державному реєстрі судових рішень, а також значний проміжок часу, що сплинув з дня його ухвалення до дня подання апеляційної скарги, дають підстави вважати їх необґрунтованими, а відтак неповажними для поновлення строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Підсумовуючи викладене, суд визнає вказані підстави поновлення строку на апеляційне оскарження неповажними у зв`язку із непідтвердженням скаржником наявності таких обставин відповідними та належними засобами доказування, у зв`язку з чим апеляційну скаргу належить залишити без руху, встановивши скаржнику строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги шляхом надіслання на адресу Другого апеляційного адміністративного суду вмотивованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з наданням відповідних доказів.

Згідно з п. 4 ч. 1ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підставі для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Харківської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.07.2022 по справі № 520/26314/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Текслайт" до Харківської митниці про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без руху.

Встановити відповідачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду вмотивованої заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням поважних підстав його пропуску.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі невиконання вимог ухвали у встановлений судом строк у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено відповідно до ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: (підпис) С.П. Жигилій