Справа № 520/10244/22
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2023-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

23 березня 2023 року Справа № 520/10244/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Лапіної Ю.В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Устименка І.А.,

представника відповідача - Крашеннікова В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження заяву представника відповідача про пропуск позивачем строку на звернення до суду з позовом без поважних причин та заяву позивача про поновлення строку на звернення до суду по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Харківській області Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення заробітної плати та грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати npoтиправним та скасувати наказ начальника, полковника поліції Юрія Лукавенко від11.03.2022 року №3п, в частині застосування до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0031430), молодшого інспектора взводу реагування роти Управління поліції охорони в Харківській області, дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника, полковника поліції Юрія Лукавенко від 11.03.2022 року № 107 о/с, яким звільнено зі служби старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0031430), молодшого інспектора взводу реагування роти Управління поліції oxopoни в Харківській області;

- поновити на посаді старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0031430), молодшого інспектора взводу реагування роти Управління поліції охорони в Харківській області;

- стягнути з відповідача на користь позивача середньомісячний заробіток, починаючи з дня, наступного після звільнення, 12.03.2022 року, до дня поновлення на роботі без урахування сум обов`язкових до сплати податків та внесків;

- рішення прийняти до негайного виконання.

Ухвалою суду від 25.11.2022 року прийнято вищевказаний позов до розгляду, відкрито спрощене провадження у справі та призначено розгляд справи в спрощеному позовному провадженні.

Ухвалою суду від 16.03.2023 року розгляд справи №520/10244/22 за вищевказаним позовом ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін; призначено розгляд справи в спрощеному позовному провадженні на 23.03.2023 року о 14:30 год. у відкритому судовому засіданні в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду за адресою: м. Харків, майдан Свободи, 6, зал №20. Також, зазначеною ухвалою суду визначено, що розгляд заяви про поновлення процесуального строку буде здійснено судом у судовому засіданні.

Позивач та представник позивача в судове засідання прибули, просили суд задовольнити подану напередодні заяву про поновлення строку на звернення до суду.

Представник відповідача в судове засідання прибув, подану до суду заяву про пропуск позивачем строку на звернення до суду з позовом без поважних причин просив задовольнити.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши подані до суду заяви та наявні в матеріалах справи докази, встановив наступне.

Представником відповідача через канцелярію суду було подано заяву про пропуск позивачем строку для звернення до суду з позовом без поважних на те причин.

В обґрунтування поданої до суду заяви вказано, що у позовній заяві позивачем зазначено, що його у період з 01.03.2022 по 07.03.2022 мовби не допускали на службу, але таких дій позивач не оскаржував ні до суду, ні до інших органів. Водночас, інформації про те, що позивач намагався приступити до служби у період з 08.03.2022 та до 15.11.2022, причин такої поведінки поданий позов, також не містить. Будь-яких пояснень щодо місця перебування у період з 08.03.2022 по 15.11.2022 (вісім місяців підряд) позов також не містить. До 26.07.2022 року позивач до відповідача не звертався з будь-якого приводу. Безпосередньо до адміністративної будівлі відповідача позивач прибув лише 26.07.2022 та вимагав видачі йому копії наказу про звільнення. Йому було запропоновано разом із наказом про звільнення, трудовою книжкою та військовим квитком здати своє службове посвідчення та жетон поліцейського, але від вказаного позивач відмовився, пославшись на їх втрату, написати заяву про втрату позивач також відмовився. З огляду на зазначене позивачу було запропоновано в загальному порядку подати до відповідача письмову заяву з усіма претензіями та вимогами, після чого така заява позивачем 26.07.2022 року була подана. У канцелярії позивачем було повідомлено про намір самостійно забрати копію такого наказу. На адресу позивача було підготовлено листа від 04.08.2022 року №611/43/40-03-2020 та копію наказу про звільнення і 04.08.2022 року працівник канцелярії ОСОБА_2 ) зателефонувала позивачу та повідомила про готовність відповіді на заяву і можливість її забрати. Однак, оскільки протягом декількох тижнів позивач так і не прибув та у ході повторної телефонної розмови повідомив працівника канцелярії про відмову від отримання відповіді та наказу, вказаний лист було направлено на адресу позивача простою поштовою кореспонденцією. Отже, з 06.09.2022 року у позивача була в наявності копія наказу про його звільнення, але з позовом про своє поновлення на службі позивач звернувся до суду лише 15.11.2022, тобто через 2 місяці після отримання копії наказу про звільнення. Відтак, представником відповідача наголошено на обставинах того, що про своє «відсторонення зі служби» з 01.03.2022 позивач був обізнаний з 01.03.2022, про своє звільнення зі служби позивач був поінформований і належним чином обізнаний з 11.03.2022, починаючи з березня 2022 року по теперішній час позивач не отримував грошове забезпечення, тобто не міг бути необізнаним з «порушенням своїх прав», але до суду звернувся лише 15.11.2022 (через вісім місяців).

Ухвалою суду від 07.02.2023 року надано позивачу ОСОБА_1 строк десять днів з дня отримання ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку на звернення до суду із зазначенням нових підстав для його поновлення разом із доказами поважності причин пропуску строку повідомлено позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків адміністративного позову; роз`яснено позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали адміністративний позов буде залишено без розгляду на підставі п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Представником позивача через канцелярію суду було подано заяву про поновлення строку на звернення до суду.

В обґрунтування поданої до суду заяви вказано, що 11.03.2022 року відповідно до наказу № 107 о/с позивача було звільнено зі служби в поліції. Як зазначив позивач, про звільнення його повідомлено не було, розрахунок при звільненні та трудову книжку також не отримано. 26.07.2022 р. ОСОБА_1 звернувся з заявою до начальника Управління поліції охорони в Харківській області про видачу йому копії наказу про звільнення. У видачі ОСОБА_1 наказу про звільнення, трудової книжки та повного розрахунку Управлінням поліції охорони в Харківській області було відмовлено без будь-яких законних підстав. Після письмового звернення позивач ОСОБА_1 неодноразово телефонував до Управління поліції охорони в Харківській області щодо отримання наказу про звільнення, трудової книжки та повного розрахунку при звільненні, але йому відмовляли у їх видачі, без аргументації причин звільнення. Позивачем зазначено, що лише 04.09.2022 р. Управління поліції охорони в Харківській області спромоглось направити на адресу позивача, що підтверджується конвертом, копію наказу № 107 о/с від 11.03.2022 р., який останній отримав 06.09.2022 р. Позивачем вказано, що 06.09.2022 р. він фактично дізнався про своє звільнення та отримав наказ від 11.03.2022 р. № 107 о/с, а матеріали службового розслідування 30.09.2022 р. Через військову агресію Російської Федераціє з 24.02.2022 р. в Україні було запроваджено воєнний стан. Місто Харків та Харківська область постійно перебувають під ворожими обстрілами, місто періодично буває знеструмлено і досить важко наразі в місті Харкові зібрати докази для своєчасної подачі позову. Позивачем вказано, що з метою отримання правової допомоги він звернувся до адвоката Устименко І.А., який у свою чергу, 26.09.2022 р. направив адвокатський запит до Управління поліції охорони в Харківській області щодо надання на ознайомлення матеріалів та висновку службової перевірки, довідку про проведення повного розрахунку або довідку про розмір заборгованості та інформації про видачу ОСОБА_1 трудової книжки та військового квитка, які перебували у відділі кадрів Управління поліції охорони в Харківській області. На адвокатський запит Управління поліції охорони в Харківській області було надано виключно матеріали щодо проведення службової перевірки, наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності, висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни поліцейськими підпорядкованих підрозділів УПО в Харківській області. Позивачем наголошено на обставинах того, що він не мав до 30.09.2022 р. жодних документів, а саме матеріалів проведення службового розслідування, відповідно був позбавлений законного права на оскарження наказу про своє звільнення. У зв`язку з порушенням Управлінням поліції охорони в Харківській області порядку проведення службового розслідування за фактом відсутності позивача на робочому місці, враховуючи, що позивачу копію наказу про звільнення було направлено більш чим через місяць після його письмового звернення, а саме 04.09.2022 р., а матеріали службової перевірки було направлено тільки після адвокатського запиту 30.09.2022 р., відповідно саме через винні дія Відповідача, позивачем було порушено строки звернення до суду з метою відновлення своїх законних прав та інтересів.

Надаючи оцінку вказаному, суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною другою статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом, іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Водночас, ч.4 ст.31 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» № 2337-VIII передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Приписами частини третьої статті 123 КАС України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Суд зазначає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами передбачено законом з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

Відповідно до положень статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

ЄСПЛ у пунктах 37 та 38 рішення від 18 листопада 2010 року у справі "Мушта проти України" нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть звужувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, і має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. Водночас такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України" ЄСПЛ визнав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вжити заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди повинні перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41).

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 04.12.2019 по справі №9901/325/19.

У судовому засіданні позивачем було додатково повідомлено суду про те, що про своє звільнення йому стало відомо що у березні 2022 року, проте ні наказу про звільнення, ні трудової книжки йому видано не було. Позивач неодноразово намагався отримати належні його документи, проте такі намагання не призвели до бажаного результату, оскільки після переміщення управління він прибув до нового місця перебування, але після звернення за отриманням наказу, такий наказ не отримав, оскільки умовою для його видачі була здача посвідчення, яке в свою чергу було втрачено ще до звільнення. Відтак, наказ про звільнення позивач отримав лише 06.09.2022 року. В подальшому, необхідні для звернення до суду документи було отримано лише у відповідь на адвокатський запит. Однак, у зв`язку з перебуванням адвоката позивача за межами міста Харкова, а отже не мав можливості звернутися до суду. Водночас, позивач вказав, що із іншим адвокатом він уклав договір про надання правової допомоги 24.10.2022 року. Позивачем вказано, що раніше звернутися до суду із відповідним позовом він не мав можливості, оскільки не має інформації про те, яким саме чином необхідно діяти для звернення до суду.

З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що із даним позовом позивач звернувся до суду лише 18.11.2022 року шляхом направлення позовної заяви засобами поштового зв`язку.

Отже, звернення до суду з даним позовом позивачем було здійснено з порушенням місячного строку, встановленого ч.5 ст.122 КАС України, навіть з дати отримання копії наказу про звільнення.

В той же час, як встановлено судом, позивач, обґрунтовуючи власну поважність причин пропущення строку на звернення до суду вказав на неможливість подання позову самостійно за відсутності документів окрім наказу про звільнення та адвоката, який був необхідним оскільки самостійно позивач не мав уявлення про те, яким чином здійснюється звернення до суду.

Надаючи оцінку вказаним доводам, суд зазначає, що указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року введений воєнний стан на території України, який діє на теперішній час.

Положеннями ч.4 ст.8 Закону України Про Національну поліцію визначено, що під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Статтею 24 Закону України Про Національну поліцію передбачено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Також, ч.1 ст.12 Закону України Про Національну поліцію передбачено, що поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.

Крім того, наказом голови Національної поліції України від 08.04.2022 року №242 "Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану", відповідно до указів Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні та від 14 березня 2022 року № 133/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, наказано керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м, Севастополі, областях та м. Києві, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, закладів та установ, що належать до сфери управління Національної поліції України організувати до завершення (скасування) на території України воєнного стану службову діяльність поліцейських, та державних службовців підпорядкованих органів посиленому варіанті згідно з правовими засадами діяльності Національної поліції України в умовах воєнного стан, установити для працівників шестиденний робочий тиждень та відмінити вихідний день - субота та святкові дні.

Враховуючи вищевикладене, всі поліцейські з 24.02.2022 року зобов`язані виконувати як свої безпосередні функціональні обов`язки, так і завдання, пов`язані із захистом територіальної цілісності України.

Отже, з огляду на вказані нормативно-правові акти з 24.02.2022 року співробітники Управління поліції охорони в Харківській області Національної поліції України виконували свої функціональні обов`язки на території міста Харкова, а позивач як співробітник вказаного управління повинен був виконувати свої обов`язки поліцейського.

Пояснень щодо наявності об`єктивних причин, які завадили позивачу звернутися до суду з даним позовом в межах строку, визначеного законодавством, до суду не надано.

Посилання позивача на необхідність отримання до звернення до суду матеріалів дисциплінарного провадження не можуть вважатися судом належними та обґрунтованими, оскільки позивач не був позбавлений можливості звернутись до суду із відповідною заявою про витребування таких доказів.

Посилання позивача на обставини відсутності у місті його адвоката та подальшого укладення через майже місяць після отримання документів, на підставі яких було видано оскаржуваний наказ, договору про надання правової допомоги із іншим адвокатом також не можуть вважатися судом належними та обґрунтованими, оскільки позивач, як фізична особа, не обмежений у виборі представника або адвоката для звернення до суду задля захисту своїх прав.

Інших змістовних та обґрунтованих пояснень щодо наявності об`єктивних причин, які завадили позивачу звернутися до суду з даним позовом в межах строку, встановленого законодавством, після отримання наказу про звільнення або ж документів, на підставі яких такий наказ було видано, ні позовна заява, ні заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду, ні надані у судовому засіданні пояснення не містять.

Таким чином, суд приходить до висновку про відхилення заяви позивача про поновлення строку для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до положень ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно із приписами ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Положеннями ч.ч.3 та 4 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відтак, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви представника відповідача про пропуск позивачем строку на звернення до суду з позовом без поважних причин та залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 240, 241 - 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви позивача про поновлення строку на звернення до суду - відмовити.

Заяву представника відповідача про пропуск позивачем строку на звернення до суду з позовом без поважних причин - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління поліції охорони в Харківській області Національної поліції України (вул. Полтавський шлях, буд. 20,м. Харків,61052) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення заробітної плати та грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 24 березня 2023 року.

Суддя Мельников Р.В.