Справа № 400/6258/21
Суддя: Танасогло Т.М.
Дата ухвалення: 2023-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 березня 2023 р.м.ОдесаСправа № 400/6258/21
Головуючий в 1 інстанції: Марич Є. В.

рішення суду першої інстанції прийнято у

м.Миколаїв, 14 лютого 2022 року

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Танасогло Т.М.,

суддів: Бітова А.І., Градовського Ю.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно будівельного контролю Миколаївської міської ради (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати припис №51/1 від 08.07.2021 р. та постанову від 15.07.2021 р. №40 про накладення штрафу в сумі 17000 грн.,-

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2021 року ОСОБА_1 (позивач) звернулась до Миколаївського окружного адміністративного суду з позовом до Управління державного архітектурно будівельного контролю Миколаївської міської ради (далі - відповідач), про визнання протиправним та скасування припису №51/1 від 08.07.2021 р. та постанови від 15.07.2021 р. №40 про накладення штрафу в сумі 17000 грн.

В обґрунтування позову зазначила, що не є суб`єктом відповідальності, оскільки не є власником всього житлового будинку, проживає у другому під`їзді будинку, тоді як об`єктом перевірки було виконання робіт у першому під`їзді будинку, позивач є головою правління ОСББ, але всі документи складені відносно фізичної особи і за відсутністю позивача. Крім того, будівельні роботи на момент проведення перевірки не велися, а були проведені через майже рік невстановленими особами.

Відповідач проти позову заперечував, мотивуючи тим, що оскаржувані приписи та постанова винесені відповідачем з передбачених законодавством підстав, з урахуванням встановлених у ході проведення перевірки порушень містобудівного законодавства.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2022 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправним та скасовано припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради №51/1 від 08.07.2021 р., визнано протиправною та скасовано постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 15.07.2021 р. №40. стягнуто судові витрати.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідачем подано до суду апеляційну скаргу, у якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги, виклавши більшою мірою аналогічні доводи тим, що були зазначені у відзиві на позов, Управління ДАБК Миколаївської міської ради зазначає, що станом на дату завершення позапланової перевірки, у відповідача була інформація про особу, яка виконує будівельні роботи, факт виконання будівельних робіт без відповідних документів, які дають право на їх здійснення. За вказаного, на думку скаржника вбачається необґрунтованість висновку суду першої інстанції стосовно того, що позивачка не є замовником будівництва, у зв`язку із чим не може бути суб`єктом притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Обґрунтовуючи правомірність прийняття відносно ОСОБА_1 оскаржуваної постанови та припису скаржник зазначає, що у зв`язку із наявними під час проведення перевірки суперечностями щодо встановлення особи суб`єкта містобудування, який здійснює будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 , управлінням скеровано лист до відділення Національної поліції в Миколаївській області щодо сприяння у вирішенні даного питання. У відповідь на звернення управління, ГУ Національної поліції в миколаївській області повідомило, що в ході проведення перевірки було встановлено, що прибудову до будинку за адресою: АДРЕСА_1 здійснює голова правління ОСББ якою являється позивачка. Відтак, оскільки у ході проведення перевірки було встановлено виконання позивачкою будівельних робіт з порушенням вимог містобудівного законодавства, Управління правомірно прийняло оскаржувану постанову та склало припис про усунення порушень.

14.02.2023р. від позивача за підписом представника надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому посилаючись на необґрунтованість доводів апелянта, просить залишити скаргу без задоволення, а судове рішення без змін мотивуючи тим, що у спірних правовідносинах відповідач діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України; суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми права. Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

За приписами ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів вважає, що справу можливо розглянути в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у відповідності до ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, виходячи з меж апеляційного перегляду, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановив суд першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, на підставі направлення від 16.06.2021 р. №119 проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: Миколаїв, на першому поверсі 1-го під`їзду житлового будинку по АДРЕСА_1 .

За результатами перевірки складено акт №87/2021 від 08.07.2021 р. та протокол, якими встановлено порушення вимог п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, ст. 9, ч. 2 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», а саме: будівельні роботи виконує ОСОБА_1 , без відповідних документів, які дають право їх виконувати без належно розробленої та затвердженої проектної документації, під час виконання будівельних робіт ОСОБА_1 не забезпечено на об`єкті технічного нагляду особою, яка має кваліфікаційний сертифікат, не оформлена та відсутня виконавча документація, в тому числі загальні та спеціальні журнали робіт, акти прихованих робіт.

На підставі акту перевірки відповідачем винесено припис №51/1 від 08.07.2021 р., яким зобов`язано позивача вжити заходи щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом оформлення документів, які дають право виконання робіт до 08.09.2021 р., шляхом забезпечення здійснення нагляду особою, яка має кваліфікаційний сертифікат до 21.07.2021 р., шляхом розроблення та затвердження належним чином проектної документації для виконання будівельних робіт та складання виконавчої документації до 08.08.2021 р.

Постановою №40 від 15.07.2021р. на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17000,00грн.

Вважаючи прийняті постанову та приписи протиправними, позивачка звернулась до суду з цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, проаналізувавши приписи ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.ст. 9, 11 ЗУ «Про архітектурну діяльність», ч.13 ст.96 КупАП виходив з того, що суб`єктом відповідальності є замовник будівельних робіт. Однак, в даному випадку, відповідачем не доведено, що саме позивачка є замовником (забудовником) у спірних правовідносинах, у зв`язку із чим дійшов висновку про недоведеність суб`єктом владних повноважень правомірності та обґрунтованості прийнятих припису та постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи відповідають вони встановленим ч. 2 ст. 2 КАС України вимогам.

Згідно з ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів контролю, спрямованих на дотримання суб`єктами містобудування (зокрема замовниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, тощо) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з пунктами 5, 7 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Пункт 7-1 Порядку №553 визначає порядок розгляду звернень фізичних та юридичних осіб та передбачає, що з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія), яка здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб.

Розгляд звернень здійснюється за участю заявника та замовника або їх представників.

Заявник, замовник та/або їх представники мають право надавати пояснення та подавати додаткові матеріали з питань, зазначених у зверненні, з обов`язковим відображенням відповідної інформації у протоколі.

У разі неявки замовника або його представника після належного їх повідомлення у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту, заява розглядається без його участі.

За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком, який повинен обов`язково містити: дату та місце проведення засідання комісії; склад комісії, що здійснювала розгляд звернення, та результати голосування (за, проти чи утримався); реквізити та суть звернення; рекомендацію органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо обґрунтованості або необґрунтованості позапланової перевірки, а також необхідності її проведення на підставі звернення.

З урахуванням рекомендацій, наведених у висновку комісії, видається наказ за підписом керівника або уповноваженого заступника керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про проведення позапланової перевірки.

Як визначено пунктами 9, 12, 16-19 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; припис складається у двох примірниках.

Відповідно до вимог статті 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Як свідчать матеріали справи, на підставі наказу від 16.06.2021р. №159, направлення від 16.06.2021р. №119, відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті: «Виконання будівельних робіт на першому поверсі 1-го під`їзду житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 », за результатами якої складено акт №87/2021 від 08.07.2021р.

Вказаним актом зафіксовано, що замовником та підрядником є ОСОБА_1 .

Також, згідно зазначеного акту перевірки, під час її проведення з виїздом на місце 25.06.2021р. та 30.06.2021р. встановлено, що на першому поверсі 1-го під`їзду житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , розпочате будівництво будівлі невизначеного призначення з газобетону розмірами 2,6х1,97м висотою 2,55м. На момент перевірки відсутнє внутрішнє та зовнішнє оздоблення приміщення.

Згідно висновків перевірки:

- ОСОБА_1 виконує будівельні роботи з будівництва будівлі невизначеного призначення з газобетону розмірами 2,6х1,97м висотою 2,55м без відповідних документів, які дають право на виконання будівельних робіт, що є порушенням вимог п.1 ч.1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- ОСОБА_1 виконує будівельні роботи без належно розробленої та затвердженої проектної документації, що є порушенням вимог ст.9 ЗУ «Про архітектурну діяльність», п.7.2, 8.4.1 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва»;

-під час виконання будівельних робіт ОСОБА_1 не забезпечено здійснення на об`єкті технічного нагляду особою, яка має кваліфікаційний сертифікат, що є порушенням вимог ч.2 ст.11 ЗУ «Про архітектурну діяльність»;

-під час виконання ОСОБА_1 будівельних робіт не оформлена та відсутня виконавча документація, в тому числі загальний та спеціальний журнали робіт, акти прихованих робіт, що є порушенням вимог п.4.8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

08.07.2021р. відповідач виніс припис №51/1, яким вимагав усунути виявлені порушення.

Також, 15.07.2021р. відповідачем прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення №40, якою ОСОБА_1 визнав винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.13 ст. 96 КУпАП та наклав на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000,00 грн.

Висновуючи з приводу спірних питань, апеляційний суд враховує, що згідно з вимогами ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 року № 687-XIV (далі- Закон №687), Будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 1 Закону № 3038 року, проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Статтею 31 цього ж Закону визначено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону№3038, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

За приписами ст. 11 Закону 6877, під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України, авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Також, приписами ч.13 ст.96 КУпАП передбачено відповідальність за незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства, - тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Проаналізувавши вказані вище норми, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що суб`єктом відповідальності є замовник будівельних робіт, яким за визначенням ч. 1 Закону №687, - є фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування.

Між тим, виходячи з встановлених обставин даної справи, не вбачається, що саме позивачка ОСОБА_1 , є замовником будівництва.

До того ж, як вірно зауважив суд першої інстанції, позивачка не є власницею або користувачем першого поверху під`їзду 1 житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Судом також встановлено, що позивачка є головою правління ОСББ, але протокол, акт, приписи та спірна постанова складені на позивачку, як фізичну особу, тому позивачка не будучи власницею чи користувачем об`єкта не може бути суб`єктом відповідальності, відтак відповідачем протиправно складено спірний припис та прийнято спірну постанову.

Відповідачем не надано до суду належних та достатніх доказів на підтвердження обставини, що саме позивачка є замовником (забудовником) у спріних правовідносинах, що в свою чергу виключає можливість притягнення її до відповідальності за порушення законодавства у сфері містобудвної діяльності, а також пред`влення до неї вимог щодо усунення виявлених відповідачем порушень на об`єкті, однозначного(яке б виключало сумніви у іншому) відношення позивачки до якого саме в якості замовника (забудовника) відповідачем, як суб`єктом владних повноважень у даному випадку не встановлено.

Стосовно посилання апелянта на лист Центрального відділу Національної поліції в миколаївській області судова колегія враховує, що зі змісту цього листа від 27.05.2021р. №9176/51/10-21 (вхід№1421/22.01-19 від 02.06.2021 (аркуш справи 71) слідує, що в ході перевірки було встановлено, що прибудову до будинку за адресою АДРЕСА_1 здійснює голова правління ОСББ (а.с.71).

Однак, жодних відомостей, що саме позивачка виконує будівельні роботи вказаний лист не містить, також не містить інформації про голову якого саме ОСББ йде мова у ньому, тощо.

Отже, колегія суддів вважає, що відповідачем достеменно не доведено виконання будівельних робіт на першому поверсі 1-го під`їзду житлового будинку по АДРЕСА_1 саме позивачкою ОСОБА_1 , яка не є ані власницею ані користувачем першого поверху 1-го під`їзду житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Також, колегія суддів враховує й ту обставину, що позивачка є головою правління ОСББ «Парусний 7а», але протокол, акт, приписи та спірна постанова складені на позивачку, як фізичну особу, тому позивачка не будучи власницею чи користувачем об`єкта не може бути суб`єктом відповідальності, відтак відповідачем протиправно складено спірний припис та прийнято спірну постанову. Відповідачем не надано до суду доказів, що саме позивачка є замовником (забудовником).

Підсумовуючи усе наведене вище, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про недоведеність відповідачем, як суб`єктом владних повноважень правомірності прийняття оскаржуваних постанови та припису.

Згідно зі ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Рішення суду першої інстанції, з огляду на викладене вище, відповідає вимогам ст.242 КАС України.

Ухвалюючи дане судове рішення колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення «Серявін та інші проти України» ) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, . обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Інші доводи та твердження сторін є несуттєвими, на висновки суду по суті позовних вимог не впливають.

Згідно ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Керуючись ст. ст. 241-243, 250, 308, 311, 315-317, 321, 322, 325, 326, 328 КАС України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2022 року у справі № 400/6258/21 - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя Танасогло Т.М.
Судді Бітов А.І. Градовський Ю.М.