Справа № 461/8427/21
Суддя: Мироненко Л. Д.
Дата ухвалення: 2023-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 461/8427/21
Провадження № 2-а/461/5/23
УХВАЛА

21.03.2023 року, Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого - судді: Мироненко Л.Д.

за участю секретаря судового засідання: Забродоцької Я.Р.

представника відповідача Мацкули Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач у жовтні 2021 р. звернувся до суду з позовом про скасування постанови Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області від 20.09.2021 р. № 80 про накладення на неї адміністративного стягнення в сумі 2550 грн. за ч. 1 ст. 165-2 КУпАП.

13.10.2021 р. ухвалою суду відкрито провадження по справі.

06.12.2021 року ухвалою суду зупинено провадження у справі до прийняття рішення Львівським окружним адміністративним судом по справі № 380/18687/21.

Ухвалою суду від 30.01.2023 року поновлено провадження у справі у зв`яку із набранням рішенням Львівського окружного адміністративного суду по справі № 380/18687/21 законної сили.

В судові засідання, призначені судом на 23.02.2023 року та 21.03.2023 року, позивач не з`явився, причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення судового засідання чи про розгляд справи без його участі суду не подавав. Конверти з судовим викликом на вказані дати було повернуто до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». При цьому, судом було направлено судові виклики позивачу, на адресу зазначену в позові. Жодних заяв чи клопотань до суду від позивача не надходило.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до приписів п. 3 ч. 5 ст. 44 КАС України, учасники справи, зокрема, зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду.

Частиною другою статті 131 КАС України встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання цими правами не допускається.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" (Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача .

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.

Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише в разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Матеріалами справи підтверджується, що позивач, повідомлений належним чином про дату, час і місце судового розгляду, в тому числі шляхом надсилання SMS-повідомлень та рекомендованих поштових відправлень, неодноразово до суду не з`являвся, заяву про розгляд справи без його участі або про відкладення судового засідання не подавав, в зв`язку з чим суд приходить до висновку про необхідність застосування правового наслідку неявки позивача, встановленого пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України - залишення позову без розгляду.

Одночасно суд заважує, що законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19), де вказано, що у розумінні КАС України, позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи…Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод…Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору».

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Дослідивши вказані обставини, суд зазначає наступне:

Згідно до п.4 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, суд роз`яснює позивачеві, що останній не позбавлений права повторного звернення до суду з зазначеним позовом з огляду на положення ч. 4 ст. 240 КАС України.

Керуючись статтями 44-45, 205, 240, 248, 256, 294-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ч.2 ст.256 КАС України з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання в порядку, визначеному ст.ст. 295, 297 КАС України.

Суддя: Л.Д. Мироненко