Справа № 320/879/23
Суддя: Марич Є.В.
Дата ухвалення: 2023-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2023 року № 320/879/23

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Марича Є.В.,

при секретарі судового засідання Партем І.Ю.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Довбаша С.М.,

представників відповідача - Поліщука М.В. та Орлова О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної служби Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Департаменту патрульної служби Національної поліції України (далі - відповідач, ДПП НПУ), в якому просить суд:

- визнати та скасувати наказ відповідача від 29.12.2022р. №684 "Про застосування до поліцейських БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП дисциплінарних стягнень" в частині накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 );

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 02.01.2023р. №5 о/с "По особовому складу" в частині звільнення сержанта поліції ОСОБА_1 (0131172), інспектора взводу №1 роти №2 батальйону патрульної поліції в м. Бориспіль зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 (0131172) на службі в поліції та навчанні в батальйоні патрульної поліції в м. Бориспіль зі званням сержант поліції;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток починаючи з дати звільнення 02.01.2023р. по дату прийняття рішення, виходячи з середньоденного заробітку в розмірі 2640,44 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані накази є протиправними і такими, що підлягають скасуванню, адже висновок службового розслідування від 19.12.2022р. та викладені в ньому відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, є такими, що не знайшли свого документального підтвердження на підставі належних та допустимих доказів. Позивач вважає, що дисциплінарного проступку не вчиняв, оскільки протиправних дій, які б полягали в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського, порушенні обмежень та заборон, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, ним не вчинено. Крім того, позивач наголосив на порушенні порядку проведення службового розслідування, адже його не було повідомлено про проведення посадовими особами відповідного розслідування. Також позивач вказує на безпідставність спірних наказів, так як їх нормативне обґрунтування не відповідає обставинам, які послугували підставою для видання таких наказів.

Ухвалою від 25.01.2023р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання, з урахуванням його відкладення на 16.03.2023р.

Зі змісту відзиву слідує, що відповідач позов не визнає та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог з тих підстав, що під час проведення службового розслідування встановлено, що у діях позивача вбачається порушення п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», п. п. 2, 4 ,6, 7, ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, п. 5 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», п. 3 р. 4 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВСУ від 09.11.2016р. №1179 та розпорядження Київської ОВА від 25.11.2022р. «Про запровадження комендантської години на території Київської області», що виразилось у прийнятті участі у бійці у нетверезому стані під час дії комендантської години з гр. ОСОБА_2 30.11.2022р. у вихідний день. При цьому, відповідач звернув увагу на те, що факт дисциплінарного проступку підтверджений належними доказами, службове розслідування проведено відповідно до вимог законодавства, а застосована до позивача міра дисциплінарної відповідальності відповідає тяжкості вчиненого ним проступку. У зв`язку з чим комісією запропоновано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. Відтак, твердження, викладені в позовній заяві, є необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсності.

У судове засідання сторони з`явились.

Представник позивача позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити.

Представники відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечували, просили суд відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення сторін, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 03.10.2022р. №1271о/с призначено по управлінню патрульної поліції у Київській області сержанта поліції Кузьменка Володимира Сергійовича інспектором взводу №1 роти №2 батальйону патрульної поліції в м. Бориспіль, звільнивши з посади поліцейського взводу №2 роти №2 батальйону патрульної поліції в м. Бориспіль управління патрульної поліції у Київській області.

05.12.2022р. заступник начальника управління начальник ВМАЗ УПП у Київській області ДПП підполковник поліції Павло Чудо склав та направив доповідну записку начальнику УПП у Київській області ДПП майору поліції Іллі Єнакієву «Про можливе порушення службової дисципліни окремими працівниками БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП», в якій просив призначити службове розслідування за фактом можливого порушення, зокрема сержантом поліції ОСОБА_1 , службової дисципліни.

Наказом начальника УПП у Київській області ДПП майора поліції ОСОБА_3 від 05.12.2022р. №278 призначене службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

Відповідно до висновку службового розслідування від 19.12.2022р., дисциплінарною комісією на підставі зібраних матеріалів встановлено, що 30.11.2022р. перебуваючи на вихідному дні, інспектор взводу №2 роти №2 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП старший лейтенант ОСОБА_4 , інспектор взводу №1 роти №2 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП сержант поліції ОСОБА_5 , поліцейський взводу №2 роти №2 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП капрал поліції Ніщимний Д., інспектор взводу №2 роти №2 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП молодший лейтенант поліції ОСОБА_6 , після вживання алкогольних напоїв, порушуючи комендантську годину, вчинили бійку з гр. ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

З матеріалів справи та висновку службового розслідування слідує, що події відбувались наступним чином.

01.12.2022р. до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Київській області ДПП з БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП надійшла заява ОСОБА_7 (далі ОСОБА_8 ) за вх. БПП від 01.12.2022р. №Б-367, яка була зареєстрована в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журнал єдиного обліку) від 01.12.2022р. №323, на можливі неправомірні дії окремих працівників БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП.

У заяві ОСОБА_8 зазначила, що 30.11.2022р. її приватну лазню (місцезнаходження: м. Бориспіль, вул. Лютнева, 27) відвідували працівники поліції. Замовником лазні був ОСОБА_9 . Компанія складалась з 8 чоловіків та однієї жінки. ОСОБА_8 попередила відвідувачів, що їм потрібно буде покинути лазню до 23:00 год., оскільки на території міста Бориспіль діє комендантська година, на що останні повідомили їй, що у них з цим проблем не буде, оскільки в м. Бориспіль вони можуть вирішити будь-які питання. О 23:29 год. 30.11.2022р. ОСОБА_8 почула крики та побачила, як деякі особи перебувають у басейні, який знаходився на вулиці. За тим, ОСОБА_8 зателефонувала до ОСОБА_10 та просила, щоб він та відпочиваючі з ним особи не користувались басейном, так як басейн не працює, на що останній відповів, що він та його друзі будуть робити все, що їм хочеться. В подальшому ОСОБА_8 просила ОСОБА_10 покинути приміщення лазні та її приватну територію, на що останній повідомив, що не збирається цього робити. ОСОБА_8 зазначила у заяві, що на той час ОСОБА_4 та інші особи, які відпочивали разом з ним перебували в стані алкогольного сп`яніння. За тим, ОСОБА_8 разом зі своїм чоловіком ОСОБА_11 (далі ОСОБА_12 ) вирішили підійти до компанії та попросили всіх покинути приватну територію, але ОСОБА_4 почав кричати, при цьому вимовляв: «Ви не знаєте з ким маєте справу, я звідси нікуди не піду, у вас будуть проблеми». ОСОБА_12 знову попросив осіб покинути територію, після чого ОСОБА_4 вдарив його у грудну клітину. В цей час друзі ОСОБА_10 втрьох схопили ОСОБА_13 та почали його бити ногами. Один з присутніх схопив ОСОБА_13 за шию, в результаті чого останній почав задихатись, а в подальшому відчув головний біль та біль в шиї. ОСОБА_8 в цей час почала кричати та звати на допомогу, але ОСОБА_4 схопив її та притиснув до стіни. Вирвавшись, ОСОБА_8 викликала поліцію. Також як зазначила ОСОБА_8 , її троє малолітніх дітей чули конфлікт та дуже сильно плакали. Після того, як на місце події прибув наряд патрульної поліції, ОСОБА_4 та його друзі все одно не покидали приватну територію, погрожували прокуратурою та своїм службовим становищем. В заяві ОСОБА_8 просила прийняти відповідні міри. Зазначила, що в разі потреби, вона може надати відео та аудіо записи, в яких зафіксовано наведені події.

Опитані під час службового розслідування ОСОБА_8 та ОСОБА_12 повністю підтвердили обставини, описані у заяві ОСОБА_8 , при цьому зі слів ОСОБА_13 , безпосередньо під час конфлікту та бійки, активні дії вчиняли саме ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_14 та ОСОБА_6 , інші присутні дозволяли собі нецензурні висловлювання в сторону ОСОБА_13 та ОСОБА_8 , водночас погрожували зв`язками в правоохоронних органах. Буряк зазначив, що 01.12.2022р. після наведених подій він звернувся до свого сімейного лікаря зі скаргами на головну біль, підвищений тиск, нудоту. Сімейний лікар виписала направлення ОСОБА_15 на обстеження профільними лікарями. Відповідно до висновку лікаря-невропатолога, ОСОБА_15 встановлений діагноз: струс головного мозку, забій/розтягнення м`яких тканин, зв`язок шийного відділу хребта. Висновок наданий лікарем-невропатологом ОСОБА_16 ТОВ «Медичний центр «добробут-поліклініка»

Опитаний під час проведення службового розслідування командир роти №2 БПП в м. Бориспіль у Київські області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_17 пояснив, що відповідно до інформації, яка міститься в «Інформаційний портал Національної поліції України» встановлено, що 30.11.2022р. о 23:44 год. на скорочений номер « 102» зателефонувала ОСОБА_8 та повідомила, що на територію її будинку зайшли 9 осіб, одягнені в цивільний одяг (можливо працівники поліції, не представлялись та ведуть себе похабно), заламали та били руками її чоловіка. Чоловіки знаходяться на території та розносять будинок. Виклик зареєстровано до ЄО Бориспільського РУП ГУНП в Київській області від 30.11.2022р. №22744. На відпрацювання вказаного виклику, диспетчером призначено наряд у складі: інспектора взводу №2 роти №1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_18 та інспектора взводу №1 роти №1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_19 .

Опитані ОСОБА_18 та ОСОБА_20 пояснили, що прибувши на місце події о 23:53 год. виявили ОСОБА_8 , яка повідомила, що невідомі особи в кількості 9 осіб (можливо працівники поліції) вели себе нахабно, та заламували її чоловіка ОСОБА_13 , який є власником лазні, де і відбувалась вказана подія. Оглянувши приміщення, було виявлено осіб, які є діючими працівниками БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП: ОСОБА_4 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_6 , ОСОБА_23 , ОСОБА_5 , ОСОБА_24 , ОСОБА_14 , які перебували з ознаками алкогольного сп`яніння, а також ОСОБА_25 , в якого ознак алкогольного сп`яніння не вбачалось. Про вказану подію за участю працівників поліції о 00:01 год. доповіли командиру роти №1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП капітану поліції ОСОБА_26 та о 00:04 год. повідомили чергову частину БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП. Конфлікт було врегульовано та в присутності наряду вказані особи в кількості 9 чоловік покинули територію лазні. ОСОБА_15 та ОСОБА_8 запропонували написати заяву на місце події, проте останні повідомили, що перебувають в емоційно-збудженому стані та самостійно звернуться до БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП для написання заяви.

Дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування був переглянутий відеозапис тривалістю 45 секунд з камери зовнішнього спостереження, який наданий ОСОБА_8 , та встановлено, що на терасі біля приміщення лазні перебували: ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_14 та ОСОБА_27 . На другій секунді відеозапису зафіксовано, що ОСОБА_4 під час розмови з ОСОБА_2 наблизився до нього та упершись головою, намагався відштовхнути ОСОБА_28 свою чергу ОСОБА_12 рукою відштовхнув ОСОБА_10 , після чого останній руками відштовхнув ОСОБА_13 у груди. На четвертій секунді відеозапису зафіксовано, що ОСОБА_12 намагався вдарити ОСОБА_29 . На п`ятій секунді відеозапису зафіксовано, що ОСОБА_6 схопив ОСОБА_13 за руки з правого боку, ОСОБА_14 схопив ОСОБА_13 ззаду, ОСОБА_5 схопив ОСОБА_13 за шию, підійшовши з лівого боку та нахилив останнього до низу. На сьомій секунді зафіксовано, що ОСОБА_4 здійснив один удар коліном в голову ОСОБА_13 , після чого відійшов у сторону, схопив ОСОБА_8 та притиснув її до стіни. В цей час ОСОБА_5 коліном наніс три удари в голову ОСОБА_13 , якого тримали ОСОБА_6 та ОСОБА_30 . На двадцять другій секунді вказаного відеозапису зафіксовано, що ОСОБА_6 , ОСОБА_14 та ОСОБА_5 тримаючи ОСОБА_13 , повалили останнього на підлогу. В цей час з приміщення лазні вийшли ОСОБА_22 , ОСОБА_31 , ОСОБА_25 , ОСОБА_21 та розборонили учасників бійки. Пізніше, коли бійка вже завершилась, з приміщення лазні вийшов ОСОБА_32 . На сорок першій секунді відеозапису ОСОБА_12 та ОСОБА_8 покинули приміщення тераси, на чому відеозапис завершується.

В матеріалах службового розслідування міститься копія медичного висновку лікаря ТОВ «Медичний центр «Добробут-поліклініка» ОСОБА_33 , яким зазначено, що 30.11.2022р. ОСОБА_15 встановлено діагноз: струс головного мозку, забій-розтягнення м`яких тканин/зв`язок шийного відділу хребта.

Під час службового розслідування встановлено, що описувана подія набула статусу суспільного розголосу та резонансу, оскільки відеозапис, на якому зафіксована бійка, був розміщений в месенджері «Телеграм» на каналі «Київ INFO Новости Украина» за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_1 з підписом «В мережу злили відео масової бійки за участі бориспільських правоохоронців, які відпочивавши в бані, п`яні побили власників закладу».

Цими діями, відповідно до висновку службового розслідування, ОСОБА_1 порушив ЗУ «Про національну поліцію», Дисциплінарного статуту, ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016р. №1179, та розпорядження начальника Київської ОВА від 25.11.2022р. №874 «Про запровадження комендантської години на території Київської області», оскільки ОСОБА_1 , перебуваючи у вихідний день у комендантську годину після вживання алкоголю разом з іншими діючими співробітниками поліції, приймав участь з останніми у бійці з гр. ОСОБА_2 , принизивши при цьому його честь і гідність. Своїми діями позивач підірвав авторитет Національної поліції України, не дотримався норм професійної етики, чим допустив грубе порушення службової дисципліни.

Наказом ДПП НПУ від 29.12.2022р. №684 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з поліції за порушення службової дисципліни.

Наказом ДПП НПУ від 02.01.2023р. №5 о/с вказане дисциплінарне стягнення було реалізовано та звільнено сержанта поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції на підставі ст. 77 ч. 1 п. 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України «Про Національну поліцію».

Не погоджуючись з наказами відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку вказаним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом, який визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України є Закон України "Про Національну поліцію" (далі - Закон №580-VIII).

Згідно з частиною першою статті 8 Закону №580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 18 Закону №580-VIII визначено, що поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема до медичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частиною 1 ст. 59 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Частиною першою статті 64 Закону №580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016р. №1179 (далі - Наказ №1179) під час виконання службових обов`язків поліцейський, серед іншого, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затверджених Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018р. №2337-VIII (далі - Статут).

Згідно з преамбулою до Статуту, цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

У відповідності до ч. 3 ст. 1 Статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до положень п. 1-3, 6 ч. 1ст. 23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань: здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень; виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення; вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення; здійснює досудове розслідування кримінальних правопорушень у межах визначеної підслідності.

Згідно абз. 2, 3 п. 1. розділу ІІ Наказу №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

- професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

- поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України.

Пунктом 3 розділу IV Наказу №1179 визначено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.

Згідно пункту 4 розділу IV Наказу №1179 поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Статтею 11 Статуту визначено відповідальність поліцейського. За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно з статтею 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 3 ст.13 Статуту визначено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст. 14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Статтею 15 Статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Кожна посадова особа поліції, відповідно до своїх повноважень, зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Посадові особи, які перешкоджають діям дисциплінарної комісії, притягаються до відповідальності в порядку, встановленому законодавством.

Аналіз змісту викладених норм дає підстави для висновку про те, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, а також є несумісним з поняттям "гідно нести високе звання поліцейського".

Також, пункт 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07.11.2018 № 893, вказує на те, що кожна посадова особа поліції, відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Стаття 16 Статуту визначає строки проведення службового розслідування. Частиною 1 вищезазначеної статті передбачено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Частиною 3 статті 16 Статуту визначено, що до строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Як встановлено судом із матеріалів справи, відповідачем дотримано вимоги чинного законодавства України під час проведення службового розслідування щодо дій позивача.

Разом з тим, суд вважає безпідставними, а тому не враховує посилання представника позивача на те, що позивача не було повідомлено про проведення службового розслідування, як на підставу для скасування спірних наказів, адже чинними положеннями Дисциплінарного статуту не визначено обов`язку відповідача повідомляти позивача про факт призначення службового розслідування.

Водночас, суд зауважує на тому, що пояснення в рамках службового розслідування написані в ході його проведення позивачем власноручно та датовані 06.12.2022р. При цьому, з матеріалів розслідування слідує, що пояснення особисто підписано позивачем.

Також суд звертає увагу представника позивача на те, що не повідомлення особи про триваюче щодо неї службове розслідування не може бути підставою для скасування наказів, які будуть прийняті на підставі висновків такого розслідування.

Аналогічна позиція зазначена у постанові Верховного Суду від 31.10.2019р. у справі №826/9858/18.

Суд також не враховує посилання представника позивача на те, що позивач не порушував комендантської години в ніч з 30.11. на 01.12.2022р., оскільки з матеріалів службового розслідування слідує, що згідно відеозаписів нагрудних відеореєстраторів поліцейських, котрі прибули на виклик, всі учасники події (у тому числі позивач) покинули територію лазні та вийшли на вулицю 01.12.2022р. о 00:11 хв., тобто в період дії комендантської години на території Київської, встановленої розпорядженням начальника Київської ОВА від 25.11.2022р. №874.

Суд зазначає, що підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Відповідно до встановлених судом фактичних обставин справи, позивач разом з іншими співробітниками поліції приймав участь у побитті гр. ОСОБА_13 , при цьому наніс 3 удари коліном в голову останнього, що чітко зафіксовано камерою відеоспостереження, відеозапис з якої наявний у матеріалах службового розслідування. Наведене у свою чергу є беззаперечним доказом здійснення протиправних дій, зокрема з боку позивача, а саме вчинення бійки та нанесенням тілесних ушкоджень гр. ОСОБА_34 .

Вказана поведінка позивача та відповідні його дії жодним чином не спростовано.

Вказані факти набули широкого розголосу та резонансу, а також спричинили негативну реакцію суспільства як щодо дій позивача, так і стосовно поліції загалом.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення таких дій, які підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Такий висновок узгоджується з позицією, викладеною в постановах Верховного Суду від 25.06.2020р. у справі №2240/2329/18, від 19.04.2021р. у справі №240/2677/20, від 17.06.2021р. у справі №804/6242/17, від 12.05.2022р. у справі №260/1/19, від 14.07.2022р. у справі №520/1795/19.

Отже, зазначена поведінка позивача безумовно призвела до підриву авторитету поліції, формування негативної думки у населення про поліцію та дискредитації звання працівника поліції, що, відповідно, свідчить про особисту недисциплінованість позивача та недотримання ним вимог законодавства, присяги працівника поліції та посадових обов`язків.

Зважаючи на викладене, суд зазначає, що висновок службового розслідування у цій справі містить обґрунтовані відомості щодо наявності причинного зв`язку між переліченими неправомірними діяннями позивача та їх наслідками, а також про ставлення до скоєного.

Суд звертає увагу на те, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. З викладеного вбачається, що позивач своїми діями грубо порушив всі принципи покладені в основу інституту охорони порядку.

Такі дії позивача, як негідна поведінка в позаслужбовий час, негативно впливають на імідж та репутацію Національної поліції України в цілому та на репутацію БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП зокрема.

Аналізуючи викладене вище та з урахуванням поведінки позивача та стану дотримання ним службової дисципліни, суд вважає, що застосування відповідачем до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним та обґрунтованим.

У свою чергу, доводи представника позивача щодо протиправності застосування до останнього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення спростовуються фактичними даними, встановленими під час розгляду справи.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку щодо правомірності оскаржуваних у цій справі наказів та про відсутність підстав для їх скасування.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, відтак підстави для їх задоволення також відсутні.

Згідно частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно частини 1 та частини 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем по справі, як суб`єктом владних повноважень доведено правомірність прийнятих рішень, а тому суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Стосовно розподілу судових витрат.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки в задоволенні позову відмовлено в повному обсязі, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_2 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) до Департаменту патрульної служби Національної поліції України (; місцезнаходження: 03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, 3) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку, - відмовити.

2. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

3. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

4. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Марич Є.В.