Справа № 580/1202/22
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2023-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа №580/1202/22 Суддя (судді) першої інстанції: Петро ПАЛАМАР
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Беспалова О.О.,

Грибан І.О.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариство з обмеженою відповідальністю "Придніппровське" на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 02 січня 2023 року, прийнятого в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Придніпровське" про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, -

В С Т А Н О В И В :

Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області звернулось до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Придніпровське", в якому просило суд застосувати заходи реагування до відповідача у вигляді повної заборони експлуатації будинків та споруд об`єкту, шляхом знеструмлення електроживлення, закриття всіх входів (із накладення печаток) до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, встановлених в акті №83 від 23.11.2021.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 02.01.2023 адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, СТОВ "Придніпровське" подало апеляційну скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, в якій просить скасувати рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 02.01.2023 та постановити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову повністю.

Відповідач вказує, що п. 7.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 передбачає випадки припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу із попередженням. А п. 7.6 вказаних Правил містить випадки припинення постачання електричної енергії без попередження.

Натомість такого випадку, як судове рішення, ухвалене в порядку застосування заходів реагування до господарюючого суб`єкта за наслідками заходу державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, цими нормами не передбачено.

Крім того, відповідно до пп. 4 п. 5.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії правом доступу до електричних установок споживача, в тому числі з метою відключення постачання електричної енергії, наділений саме оператор системи.

На думку відповідача, знеструмлення електроживлення, передбачене резолютивною частиною оскаржуваного рішення, є прямим втручанням у договірні відносини відповідача із постачальником електричної енергії, а також у безпосередню компетенцію оператора системи. Ніхто не має права здійснювати доступ до електричної установки споживача з метою його знеструмлення, крім прямо уповноваженого на це суб`єкта. Водночас, рішення суду, яке є предметом апеляційного оскарження, не може нести зобов`язального характеру для оператора системи передачі/розподілу електричної енергії чи для електропостачальника, який не був залучений як учасник справи та який керується спеціальним законодавством у галузі регулювання ринку електричної енергії.

Відповідач вважає, що оскільки прохальна частина позову прямо передбачала вплив на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд першої інстанції мав би щонайменше залучити до участі у справі ТОВ «Центренергозбут», яке є постачальником електричної енергії для СТОВ «Придніпровське» згідно договору про постачання електричної енергії №13/12/21-254 від 13.12.2021. Крім того, навіть постачальник задля відключення об`єкту споживача має звертатися до оператора системи, сам не маючи таких повноважень, що випливає не лише із наведених законодавчих норм, а також і з розділу 8 Договору).

Також, у розумінні ст. 68 Кодексу цивільного захисту України застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємств, об`єктів тощо неодмінно пов`язується з існуванням загрози життю та/або здоров`ю людей у зв`язку з порушеннями, зокрема, правил пожежної безпеки. Оцінювання цієї загрози покладається на адміністративний суд, який розглядає позов органу державного контролю, і який у цьому процесі не має спиратися тільки на відомості акта перевірки, але й також на їх перевірці та дослідженні інших доказів, якщо цього вимагають обставини справи, з урахуванням принципів адміністративного судочинства.

Відповідач вважає, що при оцінці доказу, а саме акту від 23.11.2021 №83, суд першої інстанції мав би самостійно проаналізувати рівень загрози та співмірність заходів реагування, застосування яких вимагав позивач, із шкодою, що заподіюється інтересам товариства шляхом фактичного зупинення його господарської діяльності.

Крім того, подаючи позов про повну заборону експлуатації будівель та споруд товариства, позивач не обґрунтував необхідність саме повної заборони, а не часткової. Хоча, в акті №83 від 23.11.2021 були перелічені конкретні будівлі та споруди, де нібито виявлено порушення правил пожежної безпеки.

Відповідач зазначає, що посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) №4084 від 22.11.2021 не містить відомостей про особу, які вручено його копію (лише підпис невідомого авторства). При цьому форма направлення передбачає зазначення дати, найменування посади, прізвища, імені і по батькові керівника суб`єкта господарювання.

Також, до матеріалів перевірки додано копію припису від 01.09.2021 №77 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Зазначений припис не місить дати його тримання керівником СТОВ «Придніпровське». Сторона відповідача наполягає на тому, що 01.09.2021 такий припис не вручався, а був вручений безпосередньо під час позапланової перевірки 23.11.2021, коли разом з іншими документами було надано на підпис і припис від 01.09.2021. Тобто, не вручивши припису під час проведення планового заходу державного нагляду (контролю), позивач не мав узагалі підстав для проведення позапланового заходу, за наслідками якого складено акт №83 від 23.11.2021, що покладений в основу оскаржуваного рішення.

Відзив на апеляційну скаргу до Шостого апеляційного адміністративного суду не надходив.

У відповідності до частин 1 та 2 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів зазначає про таке.

Судом апеляційної інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 23.11.2021 заступником начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Золотоніського районного управління ГУ ДСНС України у Черкаській області Головнею В.А. проведено позапланову перевірку Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Придніпровське" щодо дотримання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

За результатами позапланової перевірки СТОВ "Придніпровське" складено акт від 23.11.2021 №83 в якому встановлено порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:

не проведено вогнезахисну обробку дерев`яних конструкцій горищних приміщень виробничих та складських будівель, автогаража, МТФ, СТФ, адмінбудівлі та зерноскладів (п. 2.5 розділу III Правил пожежної безпеки України);

не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією з виводом сигналу від приймально - контрольного пристрою на пульт цілодобового пожежного спостереження приміщення зерноскладів, виробничих та складських будівель, автогаражу, МТФ, СТФ та адміністративну будівлю (п. 1.2 розділу V Правил пожежної безпеки України);

не обладнано приміщення дизель - генераторної на МТФ автоматичною установкою пожежогасіння (п. 1.2 розділу V Правил пожежної безпеки України);

не обладнано пристроями блискавкозахисту будівлі автогаражу, столярної майстерні та зерноскладів (п. 1.21 розділу IV Правил пожежної безпеки України);

не відремонтовано пристрої блискавкозахисту на будівлях зерноскладів (п. 1.21 розділу IV Правил пожежної безпеки України);

не встановлено додатковий блискавкозахист резервуарного парку складів ПММ (п. 1.21 розділу IV Правил пожежної безпеки України);

не забезпечено склад ПММ комплектом іскробезпечного інструменту (п. 1.22 розділу IV Правил пожежної безпеки України);

не забезпечено під`їзди з твердим покриттям до водонапірних башт на СТФ та МТФ (пп. 10 п. 2.1 розділу V Правил пожежної безпеки України);

не визначено у виробничих, складських та допоміжних приміщеннях не визначено їх категорію за вибухопожежною та пожежною небезпекою та класи зон відповідно до вимог ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности" (п. 2.9 розділу III Правил пожежної безпеки України);

не надано декларацію відповідності матеріально - технічної бази суб`єкта господарювання з питань пожежної безпеки (ст. 57 Кодексу цивільного захисту України);

приміщенні сторожки використовуються електророзетки на горючій основі (п. 1.17 розділу IV Правил пожежної безпеки України);

працівників об`єкту не забезпечено засобами колективного та індивідуального захисту (п. 2 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України).

З метою усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, виявлених під час зазначеної вище позапланової перевірки видано припис від 23.11.2021 №83 з узгодженим із суб`єктом господарювання строком виконання до 07.12.2021

Примірники акту та припису вручено директору СТОВ "Придніпровське".

Перелічені порушення, які зазначені в Акті №83 від 23.11.2021, щодо вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, на думку позивача, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, відтак ГУ ДС України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області звернулось до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, прийшов до висновку, що відповідачем порушені вимоги законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, що підтверджується актом перевірки, та не спростовано в процесі розгляду справи.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів приходить до наступного.

За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V).

Так, згідно зі ст. 1, ч. 5 ст. 4, ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 6, ч. 7 ст. 7 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Абзацом 3 ч. 1 ст. 6 Закону №877-V встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) він регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Статтею 64 КЦЗ України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі ст. 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

У силу п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Частиною 2 ст. 70 КЦЗ України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

З аналізу викладених положень убачається, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

У той же час, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні (далі - ППБ України), які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

ППБ України встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ ППБ України, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Колегія суддів звертає увагу, що законодавство не містить визначення поняття «порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей», а відтак, воно є оціночним.

У контексті спірних правовідносин загрозу життю та здоров`ю людей створюють такі порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, які можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають небезпечні чинники (п. 32 ч. 1 ст. 2 КЦЗ України).

Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, застосування заходів реагування у вигляді відповідача у вигляді повної заборони експлуатації будинків та споруд об`єкту, шляхом знеструмлення електроживлення, закриття всіх входів (із накладення печаток) до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, встановлених в акті №83 від 23.11.2021 є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Колегія суддів крім того враховує, що відповідачем з листопада 2021 року жодних дій на усунення виявлених порушень вчинено не було, доказів відсутності таких порушень відповідач до суду першої та апеляційної інстанції не надав.

Отже, об`єкт перевірки продовжує функціонувати з порушенням правил пожежної безпеки, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей. Виявлені порушення є суттєвими, адже у разі виникнення пожежі можуть створити умови пізнього виявлення надзвичайної ситуації та оповіщення про це людей, які перебувають на підприємстві, сповільнять реагування на надзвичайну ситуацію, що може призвести до загибелі людей або нанесенню шкоди їх здоров`ю.

Відповідно до ч.ч. 1 та 4 ст. 4 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

В силу приписів ст. 6 Закону №877-V, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю) здійснюється на підставі письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням, що в свою чергу є підставою для здійснення позапланової перевірки.

Крім того, станом на час розгляду даної справи в суді апеляційної інстанції, матеріали справи не містять висновку позивача про усунення відповідачем зафіксованих в актах перевірки порушень.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів приходить до висновку, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщення, є саме тим заходом, що направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Також, згідно правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 28.02.2019 по справі №810/2400/18, захід реагування не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

З урахування вищевикладеного та беручи до уваги реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, спричинену виявленими та не усунутими відповідачем порушеннями пожежної безпеки, а також з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про існування підстав для застосування заходи реагування до відповідача у вигляді повної заборони експлуатації будинків та споруд об`єкту, шляхом знеструмлення електроживлення, закриття всіх входів (із накладення печаток) до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, встановлених в акті №83 від 23.11.2021.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції винесене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, судом повно з`ясовано обставини справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариство з обмеженою відповідальністю "Придніппровське" залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 02 січня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді О.О. Беспалов

І.О. Грибан