Справа № 640/10430/22
Суддя: Грибан Інна Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий суддя Грибан І.О.

судді: Ключкович В.Ю.

Парінов А.Б.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Вєк Технолоджі» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 жовтня 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вєк Технолоджі» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про визнання протиправним та скасування постанови, -

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Вєк Технолоджі» звернулось з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг у якому просило суд визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 22 грудня 2021 року № 2946. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 жовтня 2022 року у задоволенні адміністративних позовів відмовлено повністю.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції Товариство з обмеженою відповідальністю «Вєк Технолоджі» звернулось з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування всіх обставин справи та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати ухвалене судове рішення та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.

Зокрема, апелянт зазначає, що відповідачем порушено порядок прийняття оскаржуваного рішення в частині незапрошення представника позивача на засідання НКРЕКП, на якому було прийняте таке рішення. Також, апелянт наголошує на відсутності у відповідача повноваження накладати штраф згідно зі статтею 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» за неподання звітності, що не передбачена Законом України «Про ринок електричної енергії».

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 січня 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Вєк Технолоджі» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 жовтня 2022 року та на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін та зазначає про безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.

Переглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги на предмет законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, колегія суддів виходить з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що постановою відповідача від 22 грудня 2021 року № 2946 на позивача, відповідно до п.п. 11, 12 ч. 1 статті 17, статей 19, 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» було накладено штраф у розмірі 85 000, 00 грн. за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Вважаючи свої права порушеними у зв`язку із прийнятою постановою, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», НКРЕКП є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та. природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання, зокрема, шляхом державного контролю та застосування заходів впливу.

Основними завданнями Регулятора є забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг.

При цьому, згідно зі статтею 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

Позапланова невиїзна перевірка проводиться виключно у приміщенні Регулятора або його територіального органу.

Підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, є, зокрема, неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірних даних у звітності або необхідність перевірки достовірності таких даних в установлений Регулятором строк або в інших документах.

Позапланова невиїзна перевірка суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, може проводитися без попередження заздалегідь.

Згода суб`єкта, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, його повідомлення про проведення позапланової невиїзної перевірки, його присутність під час проведення такої перевірки є необов`язковими.

Про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) суб`єкт господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, повідомляється рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки.

Відповідно до пункту 2.3. Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 червня 2018 року №428 (далі також - Порядок контролю), для проведення перевірки оформляється посвідчення за формою, наведеною в додатку і до цього Порядку, яке підписується Головою НКРЕКП або виконуючим обов`язки Голови НКРЕКП і засвідчується печаткою та долучається разом з актом перевірки після її закінчення до ліцензійної справи

Також, відповідно до п. 5.3. та п. 5.4. Порядку контролю, позапланова невиїзна перевірка суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, може проводитися без попередження заздалегідь.

Згода ліцензіата, його повідомлення про проведення позапланової невиїзної перевірки, його присутність під час проведення такої перевірки є необов`язковими.

Наразі, судом першої інстанції встановлено, що на підставі постанови НКРЕКП від 10 листопада 2021 року № 2089 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Вєк Технолоджі», посвідчення на проведення позапланової невиїзної перевірки від 22 листопада 2021 року № 769, у період з 29 листопада 2021 року по 30 листопада 2021 року відповідачем здійснено позапланову невиїзну перевірку ТОВ «Вєк Технолоджі» за результатами якої складено Акт позапланової невиїзної перевірки від 30 листопада 2021 року № 671.

Згідно положень статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», суб`єкт господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, повідомляється про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки.

Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки.

Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному вебсайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.

Наразі, колегією суддів встановлено, що акт перевірки № 671 було оприлюднено на офіційному вебсайті НКРЕКП 01.12.2021 та листом від 02.12.2021 № 2596/14.2.2/5-21 (копія міститься в матеріалах справи) направлено ТОВ «Вєк Технолоджі» за адресою: м. Харків, в`їзд Ващенківський, буд. 16-А.

При цьому, враховуючи викладене вище, пояснень від ТОВ «Вєк Технолоджі» до акту перевірки № 671 надано не було.

Відтак, колегія суддів вважає, що вищезазначене повністю спростовує твердження апелянта про те, що НКРЕКП не опублікували на своєму сайті акт перевірки та проект рішення з обґрунтуванням, як того вимагає стаття 24 Закону про НКРЕКП.

Згідно з ч. 5 статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», у разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Відповідно до ч. 11 статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.

Відповідно до статті 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному вебсайті.

Засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію.

У відкритих слуханнях мають право брати участь представники суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, організацій, що представляють інтереси споживачів, громадських організацій, засобів масової інформації та інші заінтересовані особи.

Відповідно до п. 6.5 Регламенту Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженого постановою НКРЕКП від 06 грудня 2016 року № 2133 (далі - Регламент), перелік питань, що виносяться на розгляд НКРЕКП, інформація про місце, дату і час проведення засідань у формі відкритих слухань оприлюднюються на офіційному вебсайті НКРЕКП не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання.

Наразі, судом першої інстанції правильно звернуто увагу на те, що положеннями Регламенту не передбачено іншого способу повідомлення ліцензіата про проведення засідання.

Так, на сайті НКРЕКП 16 грудня 2021 року за посиланням https://www.nerc.gov.ua/agendas/22-grudnya-2021-roku-vidbudetsya-zasidannya-nkrekp було опубліковано інформацію щодо порядку денного засідання на 22 грудня 2021 року, зокрема, щодо розгляду питання № 42 про недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії ліцензіатами, в тому числі, ліцензіатом ТОВ «Вєк Технолоджі».

Таким чином, позивач мав змогу надати до прийняття рішення Регулятором письмові пояснення, зауваження, та зокрема, мав змогу скористатись правом на участь у засіданні Комісії при розгляді питання порядку денного, яке стосувалось ТОВ «Вєк Технолоджі».

Разом з цим, позивач не скористався такою можливістю, та не виявив бажання прийняти участь у засіданні Регулятора, та не надав свої заперечення чи зауваження до проекту рішення, про накладення штрафу на позивача.

Відтак, вищезазначене повністю спростовує твердження позивача щодо порушення Регулятором його права щодо надання пояснень, позбавлення можливості усунути порушення до прийняття рішення та позбавлення права щодо участі в засіданні.

Щодо доводів апелянта про те, що НКРЕКП до позивача мало право застосовувати тільки попередження про необхідність усунення порушень, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції, зокрема, у вигляді накладення штрафу.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Згідно з ч. 1 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно з ч. 3 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді:

- попередження про необхідність усунення порушень;

- штрафу;

- зупинення дії ліцензії;

- анулювання ліцензії.

Відповідно до положень п. 4 ч. 4 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у таких розмірах - від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню, зокрема, за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Отже, за недотримання позивачем вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, відповідно до статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено можливість застосування такого виду санкції, як накладення штрафу.

При цьому, Товариство з обмеженою відповідальністю «Вєк Технолоджі» не заперечує проти того, що ним не було дотримано вимоги вищенаведених нормативно-правових актів, відтак, накладення штрафу відбулось законно та правомірно.

Крім того, варто зазначити, що судом першої інстанції встановлено, що позивач не заперечує обставин недотримання ним вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, за що на нього було накладено штраф.

Так, постановою НКРЕКП від 28 лютого 2019 року № 282 «Про затвердження форм звітності НКРЕКП для учасників ринку електричної енергії та інструкцій щодо їх заповнення» затверджено, зокрема форму звітності № 3а-НКРЕКП-постачання електричної енергії (місячна) «Звіт про діяльність постачальника електричної енергії» (далі також - форма звітності № 3а-НКРЕКП) та Інструкцію щодо заповнення форми звітності № За-НКРЕКП-постачання електричної енергії (місячна) «Звіт про діяльність постачальника електричної енергії» (далі також - Інструкція № 3а-НКРЕКП).

Інструкція № 3а-НКРЕКП поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу та/або ліцензію на провадження господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності) та визначає порядок заповнення форми звітності № 3а-НКРЕКП та додатка до неї, а також термін її подання до НКРЕКП.

Згідно з п.п. 2.2 та 2.3 глави 2 Інструкції № 3а-НКРЕКП, форма звітності № 3а-НКРЕКП складається станом на останнє число звітного періоду і подається до НКРЕКП щомісячно до 25 числа місяця, наступного за звітним періодом.

Форма звітності № 3а-НКРЕКП подається до НКРЕКП виключно в електронному вигляді (файл Excel згідно з формою, розробленою НКРЕКП) на адресу: з накладенням кваліфікованого електронного підпису керівника (власника) ліцензіата (або іншої уповноваженої особи) та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

НКРЕКП протягом 10 робочих днів з дня надходження форми звітності направляє ліцензіату електронною поштою підтвердження факту одержання форми звітності із зазначенням дати надходження. У разі ненадходження до ліцензіата підтвердження про факт одержання форми звітності вважається, що форма звітності не одержана НКРЕКП.

Постановою НКРЕКП від 29 березня 2019 року № 450 «Про затвердження форм звітності з моніторингу для учасників ринку електричної енергії та інструкцій щодо їх заповнення» (зі змінами) затверджено, зокрема, форму звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг-постачання (місячна) «Звіт про обсяги закупівлі та продажу електричної енергії» (далі форма звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг) та Інструкцію щодо заповнення форми звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг-постачання (місячна) «Звіт про обсяги закупівлі та продажу електричної енергії» (далі - Інструкція № 3-НКРЕКП-моніторинг).

Інструкція № 3-НКРЕКП-моніторинг поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу та визначає порядок заповнення форми звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг, а також термін її подання до НКРЕКП.

Згідно з п.п. 2.1 та 2.3 глави 2 Інструкції № 3-НКРЕКП-моніторинг форму звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг електропостачальники подають щомісяця до 25 числа місяця, наступного за звітним періодом. Датою подання форми звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг вважається дата її надходження до НКРЕКП.

Форма звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг надсилається електропостачальником до НКРЕКП в електронному вигляді у форматі «xls» або «xlsx» на адресу: monitoring у двох примірниках з накладенням кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи ліцензіата та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги», та без накладення кваліфікованого електронного підпису та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата.

Відтак, подання форми звітності № 3а-НКРЕКП та форми звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг передбачено нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме, постановами НКРЕКП від 28 лютого 2019 року № 282 та від 29 березня 2019 року № 450, якими, зокрема, встановлено процедуру подання та терміни подання зазначених форм звітності.

Наразі, саме порушення вимог вищезазначених нормативно-правових актів, в частині неподання звітності, є підставою для прийняття рішення про застосування санкції у вигляді штрафу за недотримання вимог нормативно-правових актів, шо регулюють функціонування ринку електричної енергії в розмірі передбаченому Законом.

Разом з тим, як було встановлено позаплановою невиїзною перевіркою та відображено в акті перевірки № 671, ТОВ «Вєк Технолоджі»:

- не подало до НКРЕКП в електронному вигляді на адресу: з накладенням кваліфікованого електронного підпису керівника (власника) ліцензіата (або іншої уповноваженої особи) та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата, форму звітності № 3а-НКРЕКП за липень, серпень та вересень 2021 року.

- не подало до НКРЕКП форму звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг в електронному вигляді у форматі «xls» або «xlsx» на адресу: з накладенням кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи ліцензіата та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата та без накладення кваліфікованого електронного підпису та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата за липень, серпень та вересень 2021 року.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до статті 2 Закону, Регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема, у сфері енергетики діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії.

Згідно із п. 5.1. Порядку здійснення Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, моніторингу ринків у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 вересня 2017 року № 1120, джерелами даних (інформації), що використовуються НКРЕКП для моніторингу, можуть бути, зокрема, форми звітності ліцензіатів, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відтак, неподання ліцензіатами, зокрема, ТОВ «Вєк Технолоджі» затверджених НКРЕКП форм звітності унеможливлює виконання Регулятором покладених на нього повноважень, відповідно до законодавства та, зокрема, створює ризик щодо викривлення результатів моніторингу.

Відповідно до п. 10.3 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 червня 2018 року № 428 (далі також - Порядок контролю), у разі повного або часткового усунення ліцензіатом порушень ліцензійних умов, виявлених під час перевірки, до моменту прийняття рішення на засіданні НКРЕКП, що обов`язково підтверджується відповідними документами, факт усунення враховується при прийнятті рішення щодо застосування до ліцензіата санкцій та/або заходів регуляторного впливу.

Крім того, згідно із п. 10.8 Порядку контролю, ліцензіат зобов`язаний усунути порушення у визначений рішенням строк та не пізніше десяти робочих днів після їх усунення надати до НКРЕКП письмовий звіт з належним чином завіреними копіями підтверджуючих документів.

Разом з тим, як встановлено з матеріалів справи ТОВ «Вєк Технолоджі» не було усунуто порушення до моменту прийняття рішення НКРЕКП.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуване рішення прийнято з урахуванням вимог статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», а також з дотриманням принципів пропорційності порушення і покарання, прозорості та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив, зокрема, при прийнятті рішення НКРЕКП про накладення штрафу на ТОВ «Вєк Технолоджі», застосовано нижню граничну межу санкції відповідно до законодавства.

Щодо доводів апелянта про те, що судом першої інстанції не враховано вимоги статті 19 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності», частини восьмої, одинадцятої статті 7; пункту першого частини першої статті 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а також позиції Верховного Суду України, зокрема у справі № 620/1113/19, колегія суддів зазначає наступне.

Великою Палатою Верховного Суду сформовано висновок, що під судовими рішеннями «у подібних правовідносинах» слід розуміти такі рішення, де аналогічними є предмети спору, підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені фактичні обставини, а також має місце однакове матеріально- правове регулювання спірних відносин (пункт 6.30 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі № 910/719/19, пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2018 у справі № 922/2383/16; пункт 8.2 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 910/5394/15-г; постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 2-3007/11; постанова Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 у справі № 757/31606/15-ц).

Водночас, колегія суддів звертає увагу, що в межах справи № 620/1113/19 застосовувались норми законів України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та «Про ліцензування видів господарської діяльності», які на той час ще розповсюджували свою дію на НКРЕКП.

Так, відповідно до положень статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного нагляду, податкового контролю, митного контролю, державного експортного контролю (крім здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами космічної діяльності України приватної форми власності законодавства про космічну діяльність в Україні), контролю за дотриманням бюджетного законодавства, державного нагляду на ринках фінансових послуг, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, державного ринкового нагляду та контролю нехарчової продукції, державного нагляду за дотриманням вимог безпеки використання ядерної енергії.

Таким чином, вимоги положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не відносяться до сфері діяльності НКРЕКП та відповідно не могли бути застосовані НКРЕКП під час прийняття оскаржуваної постанови за результатами розгляду акта перевірки.

При цьому, відповідно до пункту 4 частини другої статті 2 даного Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності», дія цього Закону не поширюється на ліцензування таких видів господарської діяльності: діяльність у сфері електроенергетики, на ринку природного газу, централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, виробництво теплової енергії, транспортування теплової енергії магістральними і місцевими (розподільними) тепловими мережами, постачання теплової енергії та іншу діяльність, ліцензування якої здійснює Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до закону, та здійснення контролю у цих сферах.

Таким чином, висновки судів, які зроблені на підставі законів України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та «Про ліцензування видів господарської діяльності» не можуть бути взяті до уваги як застосування норми права у подібних правовідносинах при розгляді справи № 640/10430/22.

Відтак, враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновків суду першої інстанції.

Відтак, доводи апеляційної скарги викладеного не спростовують, а зводяться до переоцінки обставин, повно та правильно встановлених судом першої інстанції.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 229, 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Вєк Технолоджі» залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 жовтня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя І.О. Грибан

Судді: В.Ю. Ключкович

А.Б. Парінов

(повний текст ухвали складено 23.03.2023р.)