Справа № 420/513/23
Суддя: Єфіменко К.С.
Дата ухвалення: 2023-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/513/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Єфіменка К.С., розглянувши в письмовому провадженні у порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (вул.Єврейська,12, м.Одеса, 65014) про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області в якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 29 листопада 2022 року №2241;

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 02.12.2022 року №1891 о/с про звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції) з 05 грудня 2022 року майора поліції ОСОБА_1 (0092781), дільничного офіцера поліції сектору превенції Роздільнянського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області;

поновити ОСОБА_1 на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції Роздільнянського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області з 05.12.2022 року;

стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 05.12.2022 року до дати набрання законної сили відповідним рішенням суду;

стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 50000 (п`ятдесят тисяч) гривень.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що він вважає що наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 29 листопада 2022 року №2241 та наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 02.12.2022 року №1891 o/c, - є протиправними, що є підставою для їх скасування, поновлення його на посаді в органі поліції та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Зазначивши, що його звільнено зі служби в поліції без проведення нього службового розслідування, вважає, що Відповідач позбавив його встановленого Дисциплінарним статутом Національної поліції України права на захист, що суперечить принципу повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин та необхідності встановлення його вини у вчиненні дисциплінарного проступку, та свідчить про протиправність застосованого Відповідачем дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Ухвалою суду від 11 січня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (ст.262 КАС України).

13.02.2023 до суду від Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшов відзив на адміністративний позов, відповідно до якого відповідач позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні позову просив відмовити, зазначивши, що Наказом ГУНП в Одеській області від 14.11.2022 № 2118 було призначено службове розслідування та затверджено склад дисциплінарної комісії. (з вказаним наказом ОСОБА_1 був ознайомлений 21.11.2022 року, про що свідчить підпис останнього у матеріалах службового розслідування на сторінці 4). В межах проведення службового розслідування посадовими особами, які входили до складу дисциплінарної комісії 21.11.2022 року було опитано ОСОБА_1 (сторінка 63 матеріалів службового розслідування). За результатами проведення службового розслідування 28.11.2022 року начальником ГУНП в Одеській області був затверджений висновок, який відповідає вимогам Дисциплінарного статуту НПУ. Наказом ГУНП в Одеській області від 29.11.2022 № 2241 було накладено на ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби. З вказаним наказом ОСОБА_1 було ознайомлено 01.12.2022 року, про що свідчить підпис останнього у відомості на сторінці 172 матеріалів службового розслідування. Наказом ГУНП в Одеській області № 1891 о/с від 02.12.2022 року було реалізовано вказаний вище наказ. Таким чином, службове розслідування відносно ОСОБА_1 проведено із дотриманням строків та відповідно Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив, а відповідачем заперечення на нього в яких сторони наполягали на зазначених раніше доводах.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 проходив службу на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 02.12.2022 року №1891 о/с ОСОБА_1 звільнено за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію», - у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції з 05 грудня 2022 р.

Підставою для видання вказаного наказу зазначено наказ ГУ НП в Одеській області від 29 листопада 2022 року №2241.

Не погоджуючись із притягненням до дисциплінарної відповідальності та зважаючи на безпідставність свого звільнення, позивач звернувся за судовим захистом із даним адміністративним позовом.

З огляду на матеріали справи, 09.11.2022 o 20:30 до УГІ ГУНП в Одеській області надійшла інформація про те, що 07.11.2022 о 22:35 у м. Кропивницькому по вул. Гоголя, 95-А, нарядом УПП в Кіровоградській області ДПП НПУ (далі - УПП) «ЛІАНА-105» у складі: поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону УПП сержанта поліції І. Берещенка та поліцейського взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП рядового поліції Д. Сиром`ятнікова, стосовно дільничного офіцера поліції сектору превенції Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області майора поліції ОСОБА_1 складено протокол за фактом керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння.

Попередньо встановлено, що майор поліції ОСОБА_2 , 06.11.2022, перебуваючи поза службою, керуючи автомобілем «BMW 520i», реєстраційний номер НОМЕР_1 . на 210 км автошляху М-05 Київ-Одеса (Черкаська область), перевищив швидкість, в зв`язку із чим, працівниками УПП в Черкаській області ДПП НПУ стосовно останнього складено постанову ЕАР 6131551, за частиною першою статті 122 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення - штраф у розмірі 340 грн.

Крім цього, 07.11.2022 о 20:40, у місті Кропивницький, по вул. Гоголя, 95-А, майор поліції О. Чумак, перебуваючи поза службою (відпустка з 07.11.2022), керував автомобілем «BMW 520і», реєстраційний номер НОМЕР_2 . перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння, що було встановлено із застосуванням алкотестеру

Водночас, майором поліції О. Чумаком, працівникам УПП в ході перевірки документів, було надане посвідчення водія на своє ім`я, серії НОМЕР_3 із ознаками підробки, про що працівники УПП повідомили на спецлінію « 102» та дане повідомлення зареєстровано до ЄО Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області за № 48035 від 07.11.2022. Виїздом СОГ вказаного підрозділу у майора поліції ОСОБА_3 вилучено вищезазначене посвідчення водія на ім`я останнього, та поміщено до спецпакету PSP 1101523

З цього приводу сектором дізнання Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області 08.11.2022 внесено відомості до ЄРДР за № 0001361, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 358 КК України.

10.11.2022 начальником УГІ ГУНП в Одеській області полковником поліції В. Капуляком подано доповідну записку (вих. УГІ ГУНП № 55/2088) керівництву ГУНП та запропоновано призначити службове розслідування у зв`язку з виявленими порушеннями ОСОБА_4 (керування ним автомобілем в стані алкогольного сп`яніння. перевищення встановлених обмежень швидкості руху, використання підробленого документа), вивчення ефективності проведення відповідної профілактичної роботи безпосереднім та прямими керівниками щодо останнього.

За цим фактом до ГУНП з ОУ ДВБ НПУ надійшло подання для усунення виявлених недоліків, ужиття відповідних заходів реагування (вх. ВДЗ від 16.11.2022 № 7342) та залучення оперуповноваженого ОУ ДВБ НПУ старшого лейтенанта поліції Г. Кулажка до складу дисциплінарної комісії.

З метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки відомостей щодо порушення службової дисципліни дільничним офіцером поліції сектору превенції Роздільнянського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області майором поліції ОСОБА_4 , зокрема за фактом керування 07.11.2022 в стані алкогольного сп`яніння транспортним засобом та використанні посвідчення водія з ознаками підробки, вивчення ефективності проведення відповідної профілактичної роботи безпосереднім та прямими керівниками щодо останнього, відповідно до статей 14, 15 та 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, Положення про дисциплінарні комісії в Нації України, затверджених наказом MBC України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 та № 1356/32808 наказом від 14.11.2022 № 2118:

1) призначено службове розслідування, організацію проведення якого здійснювати у формі письмового провадження;

2) створено дисциплінарну комісію у складі: - голови комісії - полковника поліції В. Капуляка, начальника УГІ ГУНП в області; - заступника голови комісії - підполковника поліції Л. Філатьєва, заступника начальника управління - начальника ВСР УГІ ГУНП в області; - членів комісії: капітана поліції В. Лисенка, старшого інспектора ВСР УГІ ГУНП в області; капітана поліції А. Швеця; старшого інспектора ВСР УГІ ГУНП в області; старшого лейтенанта поліції В. Мальованої-Стоянової, старшого інспектора ВДОП УПД ГУНП в області; старшого лейтенанта поліції Г. Кулажка, оперуповноваженого Одеського управління ДВБ НПУ.

Дисциплінарна комісія Головного управління Національної поліції в Одеській області (далі - ГУНП) у складі голови начальника управління головної інспекції (далі - УГІ) полковника поліції В. Капуляка, заступника голови - заступника начальника управління начальника відділу службових - розслідувань (далі - ВСР) УГІ підполковника поліції Л. Філатьєва, членів комісії: старшого інспектора ВСР УГІ капітана поліції В. Лисенка, старшого інспектора ВСР УГІ капітана поліції А. Швеця, оперуповноваженого Одеського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України (далі - ОУ ДВБ НПУ) старшого лейтенанта поліції Г. Кулажка, старшого інспектора відділу дільничних офіцерів поліції управління превентивної діяльності (далі - ВДОП УПД) старшого лейтенанта поліції В. Мальованої- Стоянової, розглянувши відповідно до статей 14, 15 та 26 Дисциплінарного статуту національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (зі змінами), пункту 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом MBC від 07 листопада 2018 року №893, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, у формі письмового провадження матеріали службового розслідування, проведеного на підставі наказу ГУНП від 14.11.2022 № 2118, за відомостями, викладеними в доповідній записці начальника УГІ полковника поліції В. Капуляка від 10.11.2022 № 55/2088, за фактом можливого порушення службової дисципліни, зокрема неналежного виконання службових обов`язків окремими поліцейськими Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області, що призвело до керування дільничним офіцером поліції сектору превенції зазначеного підрозділу майором поліції О. Чумаком транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння та використання посвідчення водія з ознаками підробки, вивчення ефективності проведення відповідної профілактичної боти безпосереднім та прямими керівниками щодо останнього, склала висновок службового розслідування від 28.11.2022.

В ході службового розслідування було встановлено, що майор поліції ОСОБА_2 , 06.11.2022, перебуваючи поза службою, керуючи автомобілем «BMW 520і», реєстраційний номер НОМЕР_1 , на 210 км автошляху М-05 Київ-Одеса (Черкаська область), перевищив швидкість, в зв`язку із чим, працівниками УПП в Черкаській області ДПП НПУ стосовно останнього складено постанову ЕАР 6131551, за частиною першою статті 122 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення - штраф у розмірі 340 грн.

Крім цього, 07.11.2022 о 20:40, у місті Кропивницький, по вул. Гоголя, 95-А, майор поліції О. Чумак, перебуваючи поза службою (відпустка з 07.11.2022), керував автомобілем «BMW 520i», реєстраційний номер НОМЕР_2 , перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння, що було встановлено із застосуванням алкотестеру «Драгер», яким зафіксовано 0,51 проміле алкоголю в крові, та в подальшому у медичному закладі КНП «Кіровоградський ОНД», в зв`язку із чим працівниками УПП в Кіровоградській області ДПП НПУ стосовно ОСОБА_3 складений протокол ААД 380856, за частиною першою статті 130 КУпАП. Подію зафіксовано на портативні відеореєстратори (бодікамери) №№ 472141, 473655.

Водночас, майор поліції О. Чумаком, працівникам УПП в ході перевірки документів, було надане посвідчення водія на своє ім`я, серії НОМЕР_3 із ознаками підробки, про що працівники УПП повідомили на спецлінію « 102» та дане повідомлення зареєстровано до СО Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області за № 48035 від 07.11.2022. Виїздом СОГ вказаного підрозділу у майора поліції ОСОБА_3 вилучено вищезазначене посвідчення водія на ім`я останнього, та поміщено до спецпакету PSP 1101523

З цього приводу сектором дізнання Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області 08.11.2022 внесено відомості до ЄРДР за №0001361, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 358 КК України.

10.11.2022 начальником УГІ ГУНП в Одеській області полковником поліції В. Капуляком подано доповідну записку (вих. УГІ ГУНП № 55/2088) керівництву ГУНП та запропоновано призначити службове розслідування у зв`язку з виявленими порушеннями ОСОБА_4 (керування ним автомобілем в стані алкогольного сп`яніння, перевищення встановлених обмежень швидкості руху, використання підробленого документа), вивчення ефективності проведення відповідної профілактичної роботи безпосереднім та прямими керівниками щодо останнього.

За цим фактом до ГУНП з ОУ ДВБ НПУ надійшло подання для усунення виявлених недоліків, ужиття відповідних заходів реагування (вх. ВДЗ від 16.11.2022 № 7342) та залучення оперуповноваженого ОУ ДВБ НПУ старшого лейтенанта поліції Г. Кулажка до складу дисциплінарної комісії.

З метою перевірки зазначених відомостей наказом ГУНП в області від 14.11.2022 № 2118 призначено це службове розслідування у ході якого з`ясовано таке.

Згідно з наказом Національної поліції України від 23.02.2022 № 171, який видано на підставі Указу Президента України «Про введення надзвичайного стану в Україні», особовий склад на час дії правового режиму надзвичайного стану переведено на посилений варіант службової діяльності.

24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російської проти України, з тієї ж доби строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан (продовжено Указами Президента України).

З метою об`єктивного з`ясування обставин, причин та умов, що призвели до порушення майором поліції О. Чумаком службової дисципліни, під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією вивчено зібрані матеріали і відомості про дисциплінарний проступок, а саме: копія протоколу про адміністративне правопорушення, копія постанови про адміністративне правопорушення, відеозаписи, зроблені посадовими особами УПП на місці вчинення правопорушень. Опитані поліцейські УПП, які приймали участь у документальному оформлені матеріалів за наслідками вчинення останнім правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху та поліцейські РПСПОП «Святослав» ГУНП в Кіровоградській області, які виявили вчинення майором поліції ОСОБА_4 правопорушення. Відібрані письмові пояснення від фігуранта події майора поліції ОСОБА_3 , безпосереднього та прямих керівників останнього.

Так, в ході службового розслідування встановлено, що 06.11.2022 о 13:32 майор поліції ОСОБА_2 , перебуваючи поза службою, керуючи автомобілем «BMW 520i», реєстраційний номер НОМЕР_1 , на 210 км автошляху М-05 Київ-Одеса (Черкаська область), перевищив швидкість більше ніж на 20 км, рухався зі швидкістю 89 км/год в зоні дії дорожнього знаку 3.29 «Обмеження максимальної швидкості руху 50 км», що було зафіксовано приладом «TruCam», чим порушив вимоги пункту 12.9.6 Правил дорожнього руху (далі ПДР) «Перевищення водіями транспортних засобів встановлених обмежень швидкості руху передбачених знаками 3.29, 3.31, 30.3». У зв`язку із чим, поліцейським взводу патрульної поліції в м. Умань УПП в Черкаській області ДПП НПУ сержантом поліції Підвисіцьким Віталієм Миколайовичем стосовно О. Чумака винесено постанову серія ЕАР № 6131551, за частиною першою статті 122 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення - штраф у розмірі 340 грн.

Опитані працівники УПП, які того дня несли службу в складі наряду поліції «АГАТ-054» на 210 км автошляху М-05 Київ-Одеса (Черкаська область) - інспектор взводу патрульної поліції в м. Умань УПП в Черкаській області ДПП НПУ старший лейтенант поліції Тодосійчук Віталій Олександрович та сержант поліції В. Підвисіцький пояснили, що 06.11.2022 приблизно о 13:30 вимірюючи швидкість лазерним вимірювачем швидкості приладом «TruCam» було зупинено автомобіль «BMW 520і», реєстраційний номер НОМЕР_1 , за перевищення швидкості в зоні дії знаку 3.29 «Обмеження максимальної швидкості руху 50 км» під керуванням ОСОБА_3 . Останній рухався зі швидкістю 89 км/год, чим перевищив допустиму швидкість більш як на 20 км/год. У зв`язку з чим прийнято рішення про складання адміністративних матеріалів стосовно ОСОБА_3 за частиною першою статті 122 КУпАП. Працівниками УПП водієві було роз`яснено його права та стосовно нього винесено постанову серія ЕAP № 6131551, за частиною першою статті 122 КУпАП, після чого ОСОБА_2 продовжив рух на тому ж транспортному засобі в невідомому напрямку.

Під час проведення службового розслідування було вивчено відеозаписи з портативного відеореєстратора (бодікамери) поліцейського УПП в Черкаській області ДПП НПУ (далі УПП). Переглядом відеофайлу під назвою « » встановлено, що відеозапис здійснюється на портативний відеореєстратор (бодікамеру) №DSJX300123_CA0124 та на відео відображаються події 06.11.2022 з 13:25 до 13:27.

Відеозапис розпочинається з того, що поліцейський УПП підходить до автомобіля «BMW 520і», н.з. НОМЕР_1 , який вже був запаркований на узбіччі дороги та в цей час водій автомобіля ОСОБА_1 , відриває двері та говорить поліцейському «Я вибачаюсь у мене дружина і батьки загинули в ДТП» і надає власні документи.

Потім поліцейський УПП повідомляє водієві, що він перевищив допустиму швидкість, що було зафіксовано за допомогою приладу «TruCam», в свою чергу ОСОБА_2 говорить, що він поспішає у м. Дніпро, де у нього в лікарні перебувають дружина і сестра в дуже тяжкому стані. Крім того ОСОБА_2 повідомив поліцейському УПП, що він теж є працівником поліції, проте службового посвідчення при собі не має оскільки здав його до кадрового забезпечення.

Наступний відеофайл із тiєп ж бодікамери під назвою « » здійснюється того ж дня з 13:59 до 14:06 та розпочинається з того, як ОСОБА_2 спільно із поліцейськими УПП заходять до поліцейського приміщення, в якому перебувають ще троє поліцейських.

На якому ОСОБА_2 використовує нецензурну лексику та погрожує поліцейським УПП.

В подальшому поліцейські УПП повідомляють ОСОБА_5 , що стосовно нього буде винесено постанову за порушення пункту ПДР 12.4, оскільки він рухався із швидкістю 89 км/год, у той час коли дозволена швидкість на вказаному проміжку дороги до 50 км/год. Потім поліцейський УПП починає заповнювати постанову, яку після заповнення роздруковує та надає на ознайомлення ОСОБА_5 , який проставляє в ній свої підписи.

Після чого ОСОБА_2 йде з поліцейського приміщення та на цьому відеозапис закінчується.

Більш того, встановлено, що 07.11.2022 о 20:40 у м. Кропивницькому нарядом поліції «АП-201» у складі: командира взводу № 2 РПСПОП > ГУНП в Кіровоградській області старшого сержанта поліції ОСОБА_6 , під час несення служби, по АДРЕСА_2 , виявлено та зупинено автомобіль «BMW 520і», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який здійснив проїзд під дорожній знак 3.21 «В`їзд заборонено», чим порушив ПДР. Під час спілкування із водієм його було встановлено як ОСОБА_1 та у нього виявлено ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота). У зв`язку з вищевикладеним на місце події викликано наряд УПП в Кіровоградській області ДПП НПУ для Оформлення адміністративних матеріалів.

На місце події прибув наряд поліції УПП «ЛІАНА-105» у складі: поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону УПП сержанта поліції 1. Берещенка та поліцейського взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП рядового поліції Д. Сиром`ятнікова, які також виявили в О. Чумака ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови та порушення координації рухів) та під час перевірки посвідчення водія ОСОБА_3 серії НОМЕР_4 по базі ІПНП «Цунамі» встановлено, що відповідно до відомостей ІПНП «Цунамі» посвідчення водія із такими серією та номером було видано іншій особі. У зв`язку з чим працівниками УПП про дану подію було повідомлено на спецлінію « 102» для виклику на місце події СОГ.

В свою чергу, О. Чумаку було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки із використанням спеціального технічного засобу «Drager Alcotest», на що той погодився. За результатами огляду на стан алкогольного сп`яніння майора поліції ОСОБА_3 за допомогою алкотестеру «Драгер» прилад показав результат 0,51% алкоголю в крові, що підтверджує перебування ОСОБА_3 в стані алкогольного сп`яніння. Проте останній із результатами тесту був не згоден, тому поліцейськими УПП було запропоновано йому проїхати до медичного закладу, де пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння, на що ОСОБА_2 погодився.

Працівниками УПП майора поліції О. Чумака було доставлено до КНП «Кіровоградський обласний наркологічний диспансер Кіровоградської обласної ради», де працівниками вказаного медичного закладу за результатами огляду на стан сп`яніння було встановлено, що ОСОБА_2 перебуває в стані алкогольного сп`яніння (0,38% алкоголю в крові), про що складено відповідний висновок №1019.

У зв`язку з вищевикладеним стосовно майора поліції О. Чумака поліцейськими УПП складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 380856 ознаками адміністративного правопорушення, за передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП.

Крім того, за фактом використання ОСОБА_4 посвідчення водія з ознаками підробки сектором дізнання Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області 08.11.2022 внесено відомості до ЄРДР за №0001361, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 358 КК України.

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження було призначено судово-технічну експертизу посвідчення водія ОСОБА_3 серії НОМЕР_3 . Відповідно до висновку експерта № СЕ-19/112-22/9140-ДД від 09.11.2022 вказаний бланк посвідчення водія, виданий на ім`я ОСОБА_1 , відповідає аналогічним, які знаходяться в офіційному обігу на території України.

На підставі вищевикладеного 11.11.2022 дізнавачем СД Кропивницького РУП ГУНП Кіровоградській області старшим лейтенантом поліції B Д. Хуторнюк кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 08.11.2022 за № 0001361 закрито на підставі пункту 2 частини першої статті 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю складу кримінального проступку, про що винесено відповідну постанову.

Під час проведення службового розслідування, 14.11.2022 до УПП в Кіровоградській області направлено запит щодо надання завірених належним чином копій адміністративних матеріалів від 07.11.2022, a саме: адміністративного протоколу серії ААД № № 380856 за частиною першою статті 130 КУпАП, відеозаписів з нагрудних відеокамер, інших матеріалів, що стосуються даної події.

19.11.2022 до УГІ ГУНП надійшов лист УПП (вх. № 2718) з DVD-диском та додатками у вигляді копій протоколу, чеку алкотестеру «Драгер», висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакцій, пояснень свідків.

Вивченням копії адміністративного протоколу серії ААД № № 380856 з`ясовано, що 07.11.2022 о 22:35 у Кропивницький, по вул. Академіка Корольова, 34/19, поліцейський взводу № 1 роти № 2 батальйону УПП в Кіровоградській області ДПП НПУ сержант поліції Берещенко Ілля Валентинович, склав його стосовно ОСОБА_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ; громадянина України; місце проживання (перебування): АДРЕСА_3 ; особу встановлено: паспорт громадянина України серії НОМЕР_5 ; транспортний засіб: «BMW 520i», номерний знак НОМЕР_2 .

Згідно фабули встановлено, що 07.11.2022 о 20:40 в м. Кропивницький по вул. Гоголя, 95-А, водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом «BMW 520i», н.з. НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан алкогольного сп`яніння проводився відповідно до встановленого законодавством порядку в закладі охорони здоров`я та підтверджується висновком № 1019 від 07.11.2022. Також зі проводився огляд на стан сп`яніння із застосуванням спеціального технічного засобу «Drager Alcotest 6810», результат 0,51 проміле. З яким водій не згоден. Від керування Т3 відсторонений.

Згідно з даними Єдиного державного реєстру судових рішень, розгляд адміністративної справи № 405/6307/22 за частиною першою статті 130 КУпАП стосовно ОСОБА_3 призначено на 07.12.2022 в Ленінському районному суді м. Кіровограда.

Разом з цим, дисциплінарна комісія, досліджуючи практику Суду (зокрема постанову Верховного суду від 06.04.2021 у справі № 420/3659/19), дійшла висновку, що вирішення питання щодо наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні поліцейського не залежить від результатів провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Під час службового розслідування опитаний майор поліції ОСОБА_2 надавав пояснення стосовно здійснених дисциплінарних проступків. Частина з яких визнана дисциплінарною комісією, як завідомо неправдива, чим перешкоджав проведенню службового розслідування та намагався ввести комісію в оману.

Дисциплінарна комісія вважає, що обставини, які б пом`якшували відповідальність майора поліції ОСОБА_3 - відсутні. Разом з цим, дисциплінарною комісією визнано обставиною, що обтяжує відповідальність поліцейського - вчинення дисциплінарного проступку перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння.

За висновком службового розслідування, майор поліції ОСОБА_2 вчинив грубий дисциплінарний проступок, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 6, 8, 13 частини третьої статті 1, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, абзацу шостого частини другої статті 16 Закону України Про дорожній рух» від 30.06.1993 № 3353-XII, абзацу другого пункту 2, пунктів 3, 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівника поліції, пункту 1.3, підпункту «ґ» пункту 2.1, підпункту «а» пункту 2.9., підпункт «б» пункту 12.9, дорожніх знаків 3.21 "В`їзд заборонено", 3.29 "Обмеження максимальної швидкості", 3.31 "Зона обмеження максимальної швидкості" Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, пунктів 2.1, 2.4 розділу II Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області, затверджених наказом ГУНП в області від 01.02.2021 № 177, що виразилося в особистій недисциплінованості, умисному невиконанні норм діючого законодавства України, недотриманні законів, правил і норм у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, в частині заборони керування транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, невиконанні вимог дорожніх знаків 3.21 "В`їзд заборонено", 3.29 "Обмеження максимальної швидкості", 3.31 "Зона обмеження максимальної швидкості", керуванні транспортним засобом без поліса обов`язкового страхування цивільно-правових відносин власників наземних транспортних засобів, використанні ненормативної лексики під час спілкування, намаганні ввести в оману поліцейських та здійснити на них тиск з метою уникнення відповідальності, вчиненні дій, які підривають авторитет Національної поліції України, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського, неінформуванні керівника про порушення службової дисципліни, перешкоджанні та не сприянні проведенню службового розслідування за що дисциплінарною комісію рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Вирішуючи спірні правовідносини в межах заявлених позовних вимог, надаючи юридичну кваліфікацію встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного.

Стаття 43 Конституції України гарантує кожному право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі у редакції від 08.08.2021, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про Національну поліцію», поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно ч.3 ст.11 Закону України «Про Національну поліцію», рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Як визначено ст.17 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджує Міністр внутрішніх справ України.

Стаття 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначає основні обов`язки поліцейського.

Згідно ч. 1 цієї статті поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно ч.ч.1-2 ст.19 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут (у редакції від 24.11.2021, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (ч. 1).

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (ч. 2).

Згідно ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч.2 ст.11 Дисциплінарного статуту, поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком є протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з ч.1 ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

У відповідності з ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

За приписами ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ч.2 ст.14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Згідно ч.1,ч.2 ст.16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893).

Згідно з п.1 розд.ІІ Порядку №893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пп.1 п.2 розд.ІІ Порядку №893, службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення.

Згідно п.2, п.3 розд.IV Порядку №893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Згідно п.7 розд.IV Порядку №893, кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

Згідно п.1 розд.V Порядку №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно п.4 розд.V Порядку №893, службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Статтею 19 Дисциплінарного статуту визначений такий порядок застосування дисциплінарних стягнень:

Згідно ч. 1 цієї статті, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч.3 ст.19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності з ч.4 ст.19 Дисциплінарного статуту, обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

У відповідності з ч.6 ст.19 Дисциплінарного статуту, обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Згідно ч.7 ст.19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Відповідно до ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до ч.9 ст.19 Дисциплінарного статуту, за кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Згідно ч.10 ст.19 Дисциплінарного статуту, у разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Згідно ч.12 ст.19 Дисциплінарного статуту, у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Надаючи оцінку правомірності наказів Головного управління Національної поліції в Одеській області від 29 листопада 2022 року №2241 та від 02.12.2022 року №1891 о/с про звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції) з 05 грудня 2022 року майора поліції ОСОБА_1 (0092781), дільничного офіцера поліції сектору превенції Роздільнянського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області, суд дійшов наступного.

В основну оскаржуваних наказів покладено висновок службового розслідування щодо вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 6, 8, 13 частини третьої статті 1, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, абзацу шостого частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух» від 30.06.1993 № 3353-ХІІ, абзацу другого пункту 2, пунктів 3, 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівника поліції, пункту 1.3, підпункту «ґ» пункту 2.1, підпункту «а» пункту 2.9, підпункту «б» пункту 12.9, дорожніх знаків 3.21 "В`їзд заборонено", 3.29 "Обмеження максимальної швидкості", 3.31 "Зона обмеження максимальної швидкості" Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, пунктів 2.1, 2.4 розділу II Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області, затверджених наказом ГУНП в області від 01.02.2021 № 177.

Так, частина друга статті 19, частини третьої та п`ятої статті 29, частина перша статті 30 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Кожному заарештованому чи затриманому має бути невідкладно повідомлено про мотиви арешту чи затримання, роз`яснено його права та надано можливість з моменту затримання захищати себе особисто та користуватися правничою допомогою захисника. Кожний затриманий має право у будь-який час оскаржити в суді своє затримання.

Пункти 1, 2, 3, 6, 7, 11, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Відповідно до п.6,7,8 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний : - забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; - контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; - у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно з статті 23 Закону України «Про запобігання корупції» особам, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.

Відповідно до ч.1 статті 24 цього ж Закону особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняні до них особи у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів:

1) відмовитися від пропозиції;

2) за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію;

3) залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників;

4) письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

В силу ч.1 ст.13, ч.2 ст.234 Кримінально процесуального кодексу України, обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

У відповідності до п.п.6,7 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України №100, поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події; поліцейський у разі самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно, але не пізніше 24 годин рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Абзацами 2,3,4,6 п.1 розділу 2, п.п. 1,2,6 розділу ІІІ, п.п. 1,2, розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2015 року № 1179, визначено неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку, не допускати дискримінації в будь-якій формі. Поліцейський не має права обмежувати свободу людини, крім як на підставах та в порядку, визначених законом. Поліцейський зобов`язаний пояснити затриманій особі зрозумілою для неї мовою підстави для затримання та права затриманої особи, надати можливість з моменту затримання захищати себе особисто та користуватися правовою допомогою захисника, а також повідомити про факт затримання третій особі, яку повинна обрати затримана особа. 26 Поліцейський може застосувати заходи поліцейського примусу до затриманої особи лише у передбачених законом випадках, з дотриманням вимог законності, необхідності, пропорційності та ефективності заходу. Керівник органу (підрозділу) поліції зобов`язаний запобігати проявам неетичної поведінки своїх підлеглих поліцейських шляхом організації роботи з розвитку професійної етики, у тому числі через проведення навчань, інформаційно-роз`яснювальної роботи. Керівник органу (підрозділу) поліції у разі виявлення корупційного правопорушення чи одержання інформації про вчинення такого правопорушення підлеглими зобов`язаний у межах своїх повноважень ужити заходів щодо припинення такого правопорушення та негайно письмово повідомити про його вчинення спеціально уповноважений орган у сфері протидії корупції.

Згідно з п.2.1 та п.2.4 розділу ІІ Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області, затверджених наказом ГУНП в Одеській області № 177 від 01.02.2021 року, поліцейські повинні дотримуватись вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179. Працівники поліції повинні уникати незензурної лайки, не допускати підвищеної інтонації під час спілкування. Неприпустимими є прояви зверхності, зневажливого ставлення до колег та громадян.

Порушення позивачем вимог вищезазначених норм виразилося у особистій недисциплінованості та стало підставою для затримання органами досудового розслідування, набуло суспільного резонансу та негативно вплинуло на формування суспільної думки відносно органів поліції, порушенні службової дисципліни при виконанні службових обов`язків полковника поліції ОСОБА_7 .

Згідно з ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського знати та дотримуватись нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.

Законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Особа, яка вступає на службу до поліції, складає Присягу на вірність Українському народові, текст якої наведено у частині першій статті 64 Закону «Про Національну поліцію», та скріплює її власноручним підписом. Присяга покладає на працівника поліції всю повноту відповідальності за виконання ним службових обов`язків.

Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179.

Відповідно до абзаців 1.3 пункту 1 розділу ІІ вказаних Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України.

Згідно пункту 3 розділу ІV вказаних Правил за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, суд приходить до висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про наявність в діях позивача складу дисциплінарного проступку, який встановлений дисциплінарною комісією, а саме пунктів 1, 6, 8, 13 частини третьої статті 1, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, абзацу шостого частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух» від 30.06.1993 № 3353-ХІІ, абзацу другого пункту 2, пунктів 3, 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівника поліції, пункту 1.3, підпункту «ґ» пункту 2.1, підпункту «а» пункту 2.9, підпункту «б» пункту 12.9, дорожніх знаків 3.21 "В`їзд заборонено", 3.29 "Обмеження максимальної швидкості", 3.31 "Зона обмеження максимальної швидкості" Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, пунктів 2.1, 2.4 розділу II Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області, затверджених наказом ГУНП в області від 01.02.2021 № 177.

Таким чином відповідно до приписів ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту, до позивача обґрунтовано застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

У контексті оцінки кожного аргументу (доводу), наданого стороною, Верховний Суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) і «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів і інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що решта аргументів (доводів) сторін, які мають значення для правильного вирішення спору, на вирішення спірних правовідносин не впливають та не змінюють судовий розсуд цього спору за результатами судового процесу.

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Суд зазначає, що доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою, однак позивач в ході судового розгляду справи не доведено ґрунтовності пред`явлених вимог.

В той же час, згідно з ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини у справі Голдер проти Сполученого Королівства, згідно з якою саме небезпідставність доводів позивача про неправомірність втручання в реалізацію його прав є умовою реалізації права на доступ до суду.

Отже, звертаючись до суду з позовом про захист своїх прав, позивач обтяжений обов`язком довести "небезпідставність" своїх доводів щодо порушеного права за захистом якого він звернувся до суду, надавши відповідні докази зі змісту яких можливо встановити наявність спору саме на момент звернення до суду.

Таким чином, проаналізувавши обставини справи, з урахуванням нормативного регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку про необґрунтованість адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення.

Судові витрати розподілити відповідно до ст.139 КАС України.

31.01.2021 р. від позивача надійшла заява із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін в якій містилось клопотання про перехід зі спрощеного в загальне позовне провадження.

Розглянувши клопотання представника відповідача , суд робить висновок про відмову у його задоволенні, виходячи з наступного.

Відповідно до частин першої, другої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Аналіз наведених норм права вказує, що будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження, за винятком справ, зазначених у частині четвертій статті 257 КАС України.

Частиною четвертою статті 257 КАС України визначено перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Так, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

- щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

- щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

- щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, частиною четвертою статті 12 КАС України встановлено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

- щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

- щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

- щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

- щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Вищенаведений перелік справ, які належить розглядати виключно у порядку загального позовного провадження, визначений частиною четвертою статті 12 та частиною четвертою статті 257 КАС України, є вичерпним, а отже будь-які інші справи, у спорах, не встановлених цим переліком можуть розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини третьої статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: - значення справи для сторін; - обраний позивачем спосіб захисту; - категорію та складність справи; - обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; - кількість сторін та інших учасників справи; - чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; - думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Ознайомившись із матеріалами справи, суд зазначає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають переходу до розгляду за правилами загального позовного провадження для повного та всебічного встановлення обставин справи. Більше того, не виклик сторін в засідання не позбавляє їх права надавати докази та висловлювати свою позицію письмово.

Враховуючи вищевикладене, суд робить висновок про відсутність підстав для переходу до розгляду за правилами загального позовного провадження та проведення розгляду справи у відкритому судовому засіданні за участі сторін, а отже, подане клопотання не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 139, 242-246, 262 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Національної поліції в Одеській області про перехід зі спрощеного в загальне позовне провадження по справі №420/513/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (вул.Єврейська,12, м.Одеса, 65014) про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (вул.Єврейська,12, м.Одеса, 65014) про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя К.С. Єфіменко

.