Справа № 400/322/22
Суддя: Зуєва Л.Є.
Дата ухвалення: 2023-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 березня 2023 р.м.ОдесаСправа № 400/322/22
Головуючий в 1 інстанції: Гордієнко Т. О.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді Зуєвої Л.Є.,

суддів: Коваля М.П., Турецької І.О.

при секретарі Цехмейстренко Ю.В.,

за участі представника апелянта Польщіної Т.Л.,

представника позивача Панченка С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська область) на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Компанія «Український будівельник» до Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська область) про визнання протиправним та скасування припису,

ВСТАНОВИЛА:

У січні 2022 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача та просив визнати протиправним та скасувати припис № 522 від 08.12.2021 року.

В обґрунтування позову зазначалось, що частина вимог припису не спрямована на усунення порушення норм законодавства про охорону навколишнього середовища. Позивач звертав увагу, що інші виявлені відповідачем порушення не відповідають дійсності і ним не вчинювалися. Разом із тим, позивач не є суб`єктом відповідальності у разі забруднення внутрішніх морських вод, оскільки така відповідальність може наставати лише для керівників транспортних організацій та власників транспортних засобів.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року, ухвалено в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження у м. Миколаєві позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням, Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська область) надала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Доводами апеляційної скарги зазначено, що спірний припис було винесено у зв`язку із тим, що інспекцією встановлено порушення ТОВ Компанія «Український будівельник» вимог природоохоронного законодавства України.

Апелянт звертає увагу, що судом першої інстанції не надано правової оцінки тому факту, що дозвіл на проведення робіт на землях водного фонду, яким визначено обов`язок забезпечити під час виконання робіт вжиття заходів із запобігання забрудненню внутрішніх морських вод і територіального моря України видано саме на позивача, а не ТОВ «Азімут».

Також апелянт вважає передчасним висновок суду, що ані в акті перевірки, ані в приписі контролюючого органу не зазначено на усунення яких саме порушень направлена вимога щодо зобов`язання позивача подати до Міндовкілля та Держекоінспекції щоквартальний звіт за результатом комплексного екологічного моніторингу за 2-й квартал 2021 року, оскільки це питання врегульовано на законодавчому рівні.

Крім того, як стверджує апелянт, позивачем не виконано вимоги припису в частині проведення розрахунку збитків заподіяних навколишньому природному середовищу, оскільки звіт щодо обґрунтування збитків завданих навколишньому природному середовищу не розроблявся. Фактично позивачем було сплачено збитки визначені іншим звітом, а саме по біоресурсам.

Позивачем надано відзив на апеляційну скаргу в якому зазначається про законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для задоволення апеляційної скарги не має, тому позивач просить рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року залишити без змін.

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено, що у період з 23.11.2021 р. по 06.12.2021 р. відповідачем проведено позапланову перевірку позивача, за результатами якої складено акт № 963 від 06.12.2021 р. щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

08.12.2021 р. на підставі висновків акта відповідачем винесено припис №522, яким зобов`язано позивача:

-забезпечити під час виконання робіт із днопоглиблення вжиття заходів із запобігання забрудненню внутрішніх морських вод і територіального моря України (не допускати забрудненню внутрішніх морських вод і територіального моря України внаслідок скидання неочищених стічних вод з т/х «Машога», прапор Раїаи);

-подати до Міндовкілля та Держекоінспекції України щоквартальний звіт за результатом комплексного екологічного моніторингу за 2-ий квартал 2021 року (фактично роботи із днопоглиблення розпочато 10.06.2021 року відповідно до записів у судновому журналі т/х «Машога»);

-подати до Держекоінспекції України щоквартальний звіт за результатом комплексного екологічного моніторингу за 3-й квартал 2021 року;

-провести розрахунки та сплатити збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу під час проведення робіт із експлуатаційного днопоглиблення;

-не допускати перевищення обсягів днопоглиблення.

Вважаючи вказаний припис відповідача протиправним позивач звернувся до суду із даним позовом.

Приймаючи рішення, суд першої інстанції виходив з того, що до припису можуть включатися лише ті вимоги, що направлені на усунення виявлених у ході перевірки порушень. Втім, на думку суду першої інстанції ні в акті, ні в приписі контролюючим органом не зазначено на усунення якого порушення та якою нормою права передбачено обов`язок позивача подавати звіти за результатом комплексного екологічного моніторингу.

Крім того, суд прийшов до висновку про те, що відповідач протиправно у спірному приписі поклав обов`язок саме на позивача щодо забезпечення під час виконання робіт з днопоглиблення вжиття заходів із запобігання забруднення внутрішніх вод, оскільки це суперечить вимогам чинного законодавства та умовам договору про виконання робіт, що міститься в матеріалах справи.

Також суд першої інстанції прийшов до переконання, що позивач довів факт розрахунку та сплати збитків, заподіяних навколишньому середовищу під час проведення робіт із експлуатаційного днопоглиблення та ним не було перевищено загальний об`єм вилученого ґрунту.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V) заходами державного контролю (нагляду) є планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно абз. 5 ч. 1 ст. 6 Закону № 877-V однією із підстав для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У ч. 7 та 8 ст. 7 Закону № 877-V вказано, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

На підставі вищевикладеного колегія суддів приходить до висновку, що чинним законодавством України передбачено можливість проведення позапланового контрольного заходу на підставі звернення фізичної особи. У разі виявлення порушень вимог законодавства контролюючий орган має повноваження видавати припис суб`єкту господарювання для усунення виявлених порушень.

Відповідно до ст.2 Водного кодексу України, завданням водного законодавства є регулювання правових відносин з метою забезпечення збереження, науково обґрунтованого, раціонального використання вод для потреб населення і галузей економіки, відтворення водних ресурсів, охорони вод від забруднення, засмічення та вичерпання, запобігання шкідливим діям вод та ліквідації їх наслідків, поліпшення стану водних об`єктів, а також охорони прав підприємств, установ, організацій і громадян на водокористування.

Водні відносини в Україні регулюються цим Кодексом, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища" та іншими актами законодавства.

Контроль за використанням і охороною вод та відтворенням водних ресурсів полягає в забезпеченні додержання усіма юридичними та фізичними особами вимог водного законодавства (ст. 18 Водного кодексу України).

За приписами ст.100 Водного кодексу України підприємствам, установам, організаціям і громадянам забороняється забруднювати, засмічувати поверхні водозборів, льодового покриву водойм, водотоків, а також морів, їх заток і лиманів виробничими, побутовими та іншими відходами, сміттям, нафтовими, хімічними та іншими забруднюючими речовинами.

За приписами ст. 101 Водного кодексу України власники засобів водного транспорту, трубопроводів, плавучих та інших споруд на водних об`єктах, а також інші юридичні та фізичні особи зобов`язані забезпечувати охорону вод від забруднення і засмічення внаслідок втрат мастила, пального, хімічних, нафтових та інших забруднюючих речовин.

Згідно ч. 1 ст. 102 Водного кодексу України, у внутрішні морські води і територіальне море забороняється скидання з суден, засобів для розваг на воді, стаціонарних та плавучих платформ, а також повітряних суден хімічних, радіоактивних та інших шкідливих речовин, радіоактивних або інших відходів, матеріалів, предметів та сміття, що можуть спричинити забруднення моря (крім скидання, що здійснюється відповідно до статті 67 цього Кодексу).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» дозвільна система у сфері господарської діяльності - сукупність урегульованих законодавством відносин, які виникають між дозвільними органами, адміністраторами та суб`єктами господарювання у зв`язку з видачею документів дозвільного характеру, переоформленням, анулюванням документів дозвільного характеру.

Так ст. 1 Закону України «Про дозвільну систему в Україні», дозвільні органи - суб`єкти надання адміністративних послуг, їх посадові особи, уповноважені відповідно до закону видавати документи дозвільного характеру.

Так ст. 1 Закону України «Про дозвільну систему в Україні» визначено, що документ дозвільного характеру - дозвіл, висновок, рішення, погодження, свідоцтво, інший документ в електронному вигляді (запис про наявність дозволу, висновку, рішення, погодження, свідоцтва, іншого документа в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань), який дозвільний орган зобов`язаний видати суб`єкту господарювання у разі надання йому права на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності та/або без наявності якого суб`єкт господарювання не може проваджувати певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності.

Об`єкт, на який видається документ дозвільного характеру (далі - об`єкт), - природні ресурси, земельна ділянка, ґрунтовий покрив земельних ділянок, споруда, будівля, приміщення, устаткування, обладнання та механізми, що вводяться в експлуатацію або проектуються, окрема операція, господарська діяльність певного виду, робота та послуга, а також документи, які використовуються суб`єктом господарювання у процесі проходження погоджувальної (дозвільної) процедури (проектна документація на будівництво об`єктів, землевпорядна документація, містобудівна документація, гірничий відвід).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності» (далі Закон №3392 від 19.05.2011) затверджено Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності.

Згідно до додатку до Закону (№3392 від 19.05.2011) дозвіл на днопоглиблювальні роботи (крім експлуатаційного днопоглиблення), прокладання кабелів, трубопроводів та інших комунікацій на землях водного фонду - є документом дозвільного характеру.

Пунктом 4 «Порядку видачі дозволів на проведення робіт на землях водного фонду», затвердженого ПКМУ від 12 липня 2005 р №557, визначено що дозвіл видається суб`єкту господарювання за умови зосередження будь-яких забруднюючих речовин, сміття, деревини тощо

Відповідно до п. 5 Порядку, роботи на землях водного фонду, пов`язані з експлуатаційним днопоглибленням на внутрішніх підхідних, судноплавних каналах та портових акваторіях, проводяться на підставі дозволу, який видається один раз на весь період експлуатації внутрішніх підхідних, судноплавних каналів та портових акваторій за умови незмінності технічних характеристик акваторії порту, внутрішнього підхідного, судноплавного каналу, визначених паспортом, технологічних рішень та умов виконання робіт.

Таким чином, вимогами законодавства в сфері захисту довкілля саме на ТОВ «Суднобудівний завод «Океан» покладено обов`язки щодо забезпечення під час виконання робіт вжиття заходів із запобігання забрудненню внутрішніх морських вод і територіального моря України.

Як вбачається з матеріалів справи Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України 30 квітня 2021 року Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія «Український будівельник» було видано дозвіл на проведення робіт на землях водного фонду №002/04-21-Мик, яким позивачеві було надано право на проведення робіт на землях водного Фонду з експлуатаційного днопоглиблення акваторії та підхідного каналу ТОВ «Суднобудівний завод «Океан» не перевищуючи проектної відмітки 11.2 м до « 0» порту Миколаїв (МІНУС 0,75 в Балтійській системі висот) на площі 465380 квадратних метрів без перевищення загального обсягу днопоглиблення 800 000 куб, метрів, а саме:

- для виконання робіт за 1 чергою для досягнення характеристик, визначених паспортом загаченим обсягом - 353 000 куб, метрів (підхідний канал та акваторія набережної № 1):

- для виконання робіт за II чергою для досягнення характеристик, визначених паспортом загальним обсягом -447 000 куб, метрів (акваторія набережної № 2).

Зазначений дозвіл не давав права на проведення робіт з облаштування підводного депозиту та подальшу організацію складування на нього грунтів днопоглиблення, утворених внаслідок експлуатаційних днопоглиблювальних робіт.

При цьому зазначеним дозволом були встановлені особливі умови та правила проведення робіт, які позивач повинен був виконувати в обов`язковому порядку.

Так, ТОВ «Компанія «Український будівельник» повинна була забезпечити :

- під час виконання робіт вжиття заходів із запобігання забрудненню та засміченню внутрішніх морських вод і територіального моря України;

- перед початком проведення робіт провести водолазне обстеження каналу і акваторії до меж верхніх брівок;

- не проведення робіт в періоди дії весняно-літньої заборони на вилов риби та інших водних біоресурсів;

- проведення робіт супроводжувати комплексним екологічним моніторингом, який має здійснюватися профільними науковими установами та організаціями. Програма комплексного екологічного моніторингу та план природоохоронних заходів на весь період робіт мають забезпечувати виконання природоохоронних заходів. При здійсненні екологічного моніторингу у разі виявлення перевищення показників екологічної безпеки або у разі настання аварійної, надзвичайної або іншої нештатної (поломка, значні несприятливі метеорологічні умови тощо) ситуації, роботи повинні бути припинені та вжиті невідкладні заходи щодо недопущення забруднення та засмічення водного середовища;

- інформування про такі випадки Міндовкілля та Державної екологічної інспекції України є негайним і обов`язковим. Наявність чіткого регламенту та засобів щодо оперативної ліквідації, у повному обсязі, несприятливого впливу на довкілля внаслідок аварійних ситуацій, обов`язкова;

- щоквартально до 10 числа місяця, наступного за звітним періодом, надавати Міндовкілля та Державній екологічній інспекції України звіт за результатом комплексного екологічного моніторингу та офіційні відомості про обсяги виконаних робіт, з копіями актів виконаних робіт;

- виконувати розрахунки збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу та водним біоресурсам по фактично виконаним роботам та здійснювати їх відшкодування в установленому законодавством порядку. Копії платіжних доручень, з відміткою банку про сплату, надавати Міндовкілля та Держекоінспекиії України - щоквартально до 10 числа місяця. наступного за звітним;

- використовувати в процесі виконання днопоглиблювальних робіт тільки технічно справні механізми, забезпечити суворе дотримання усіх технологічних, технічних і природоохоронних вимог: не допускати використання техніки з перевищенням у випадках відпрацьованих газів нормативно встановлених показників по СО і СН.

Після отримання дозволу на проведення робіт на землях водного фонду, між Товариством з обмеженою відповідальністю «Рівер Гейт» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія «Український будівельник», Товариством з обмеженою відповідальністю «СТБ Азімут» 21 травня 2021 укладено договір №1-2021-Аз про виконання робіт, предметом якого було виконання робіт з технічного обслуговування акваторії ТОВ «Рівер Гейт» та підводного каналу для підтримки у працездатному стані шляхом днопоглиблення» (т. 1 а.с. 29-32).

Згідно умов цього договору ТОВ «Компанія «Український будівельник» є Менеджером цієї угоди, який згідно п.7.4.1. та 7.4.3 має право контролювати виконання робіт у строки, встановлені цим договором без втручання у господарську діяльність Виконавця та має право зупинити виконання робіт у випадку, якщо вони надаються з порушенням вимог Технічного завдання та не відповідають вимогам щодо якості, та має права вимагати негайного усунення недоліків за рахунок виконавця.

Пунктом 7.4.6 визначено , що Менеджер має інші права, передбачені Договором, Цивільним і Господарським кодексами України та іншими актами діючого законодавства.

Таким чином на позивача, як Менеджера за договором договір №1-2021-Аз про виконання робіт, покладено обов`язок щодо контролю за виконанням іншими учасниками своїх зобов`язань, зокрема п. 7.4.1. встановлено, що виконавець зобов`язаний провести виконання робіт із дотриманням вимог та норм безпеки судноплавства, охорони праці, природоохоронного законодавства, екологічної та морської безпеки та умов, зазначених дозвільними документами на право проведення днопоглиблення та відвалу ґрунту, а у разі порушення нести відповідальність за таке порушення (п. 7.5. Договору).

Однак позивач не виконав своїх зобов`язань, визначених у Дозволі №002/04-21-Мик та Договорі №1-2021-Аз, не здійснив належний контроль за дотриманням виконавцем робіт ТОВ «СТБ Азімут» природоохоронного законодавства, екологічної та морської безпеки та умов, зазначених дозвільними документами на право проведення днопоглиблення та відвалу ґрунту, що призвело до забруднення внутрішніх територіальних вод України внаслідок скиду з судна стічних вод з перевищенням нормативів.

Факт забруднення внутрішніх територіальних вод України ТОВ «Український будівельник» зафіксовано, серед іншого, у постанові про накладення адміністративного стягнення № 003026 від 02.12.2021 року, де вказано, що ТОВ «Український будівельник» здійснює днопоглиблювальні роботи силами судна «Mamora» і під час таких робіт встановлено забруднення внутрішніх територіальних вод України внаслідок скиду з судна стічних вод з перевищенням нормативів (т. 1 а.с. 181, 182).

Слід зазначити, що судом першої інстанції не надано правової оцінки тому факту, що Дозвіл на проведення робіт на землях водного фонду №002/04-21 Мик. від 30.04.2021 р., яким визначено обов`язок забезпечити під час виконання робіт вжиття заходів із запобігання забрудненню внутрішніх морських вод і територіального моря України, видано саме ТОВ Компанії «Український будівельник», а не ТОВ «Азімут».

З аналізу укладеного між позивачем та третьою особою договором №1-2021-Аз від 21.05.2021, вбачається, що за своєю правовою природою він є договором підряду, відповідно до якого одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу (ч.1 ст.837 Цивільного кодексу України), та у відповідності до положень статті 839 Цивільного кодексу України підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду.

Зазначений договір не звільняє відповідача (Менеджера) від обов`язків, передбачених Дозволом на проведення робіт на землях водного фонду №002/04- 21 Мик. від 30.04.2021 р., а фактично покладає ці обов`язки на ТОВ «Азімут».

Крім того, відповідно до ст. 849 Цивільного кодексу України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника (п. 7.4.1 Договору) та у випадку неналежного виконання Договору не позбавлений права відмови від договору, так і права вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. відповідно до вимог

Таким чином безпідставним є посилання суду першої інстанції на норми та умови Договору №1-2021-Аз від 21.05.2021, оскільки заборона забруднення внутрішніх морських вод ТОВ Компанії «Український будівельник» під час виконання робіт із днопоглиблення, врегульовані безпосередньо нормами матеріального права, зокрема, ст.ст 101, 102 ВКУ, Порядком видачі дозволів на проведення робіт на землях водного фонду, затвердженого ПКМУ від 12 липня 2005 р №557 та п. 16 додатку до ЗУ «Про перелік документів дозвільного характеру»

Також судом встановлено, що 01.12.2021 державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу складено протокол про адміністративне правопорушення № 003626, яким окремо зафіксовано факт порушення відповідальною особою судна «МАМОКА» вимог природоохоронного законодавства, а саме ч. 1 ст. 59-1 КУпАП та ст. 102 Водного кодексу України.

Відповідно до постанови про накладення адміністративного стягнення від 02.12.2021 № 003026 відповідальну особу судна «МАМОКА» визнано винною у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 59-1 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу, який сплачено правопорушником у повному обсязі.(копія платіжного доручення додається).

Дослідивши матеріали справи судова колегія вважає не обґрунтованим висновок суду першої інстанції стосовно того, що ні в Акті перевірки № 963 від 16.12.2019 ні в приписі контролюючого органу, Інспекцією не зазначено на усунення яких саме порушень направлена вимога щодо зобов`язання ТОВ Компанію «Український будівельник» подати до Міндовкілля та Держекоінспекції України щоквартальний звіт за результатом комплексного екологічного моніторингу за 2-ий квартал 2021 р. (роботи із днопоглиблення розпочато з 10.06.2021 р. відповідно до записів у судновому журналі т/х Матога); подати до Держекоінспекції щоквартальний звіт за результатом комплексного екологічного моніторингу за 3-тій квартал 2021 року; розробити план організаційно-технічних заходів по усуненню недоліків.

Так, відповідно до п. «и» ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить: зокрема а) Організація та здійснення в межах компетенції державного нагляду (контролю) про охорону та раціональне використання водних ресурсів, щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов.

У свою чергу, статтею 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено сфери охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів при здійсненні у межах компетенції державного нагляду (контролю).

Згідно із статтею 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та пунктами 1 та 7 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275, Держекоінспекція є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду(контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів та здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Згідно з пунктом 4 Положення № 275 Держекоінспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства.

Держекоінспекція України для виконання покладених на неї завдань має право, зокрема проводити перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування).

Відповідно Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07 квітня 2020 року № 230, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2020 р. за № 350/34633 (далі - Положення), Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) (далі - Інспекція) є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.

Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) на час проведення перевірки та складання припису діяла на підставі Положення, затвердженого наказом Держекоінспекції України від 01.06.2-21 №255.

Відповідно до Пунктом 2 розділу ІІ Положення встановлено, що Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог природоохоронного законодавства, зокрема про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів.

Таким чином враховуючи, що як в Акті перевірки № 963 від 16.12.2019, так і в приписі №522 від 08.12.2021, Інспекція посилається на порушення ТОВ «Український будівельник » вимог п. 16, додатку до ЗУ Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», яким визначено обов`язковість отримання дозволу під час проведення днопоглиблювальних робіт, тому висновок суду першої інстанції не ґрунтується на обставинах справи.

Стосовно вимог Припису, згідно яких не проведено розрахунки збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу під час проведення робіт із експлуатаційного днопоглиблення та стосовно висновку суду першої інстанції про те, що позивачем фактично виконано вимоги припису, в частині проведення розрахунку збитків заподіяних навколишньому природному середовищу, колегія суддів вважає зазначити наступне.

Відповідно до п. 5 Постанови КМУ №557 від 12 липня 2005 р, визначено, що проведення робіт, пов`язаних з експлуатаційним днопоглибленням на внутрішніх підхідних, судноплавних каналах та портових акваторіях, супроводжується комплексним екологічним моніторингом з відшкодуванням збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу та водним біоресурсам, за фактично виконаними роботами, що розраховуються в установленому законодавством порядку.

Зі змісту п. 5 Постанови КМУ №557 від 12 липня 2005 р, вбачається, що проведення робіт пов`язаних з експлуатацією днопоглиблення супроводжується комплексним екологічним моніторингом, який окремо передбачає:

- відшкодування збитків заподіяних навколишньому природному середовищу;

- відшкодування збитків заподіяних водним біоресурсам.

Наданий ТОВ «Український будівельник » звіт біологічного обґрунтування, оцінки можливих збитків рибним запасам Дніпровсько-Бузької гирлової системи внаслідок здійснення робіт з експлуатаційного днопоглиблення акваторії ТОВ «СЗ «ОКЕАН» в м. Миколаїв, вул. Заводська площа, 1» виконаний Інститутом рибного господарства 06.10.2021 р. та його висновки стосуються виключно збитків, заподіяних рибному господарству - тобто водним біоресурсам.

Отже, як вбачається з платіжного доручення №923 від 11.10.2022 р. позивачем сплачено виключно збитки, визначені саме звітом по біоресурсам.

Однак звіт, складений за результатами обґрунтування збитків завданих навколишньому природному середовищу відповідно до вимог Дозволу на проведення робіт на землях водного фонду №002/04-21 Мик. від 30.04.2021 в порушення вимог п. 5 Постанови КМУ №557 від 12 липня 2005р, розроблено не було, що не заперечувалось в суді апеляційної інстанції представником позивача. Збитки заподіяні навколишньому природному середовищу ТОВ «Український будівельник» не сплачувались.

Відповідно до п. 5 Постанови КМУ №557 від 12 липня 2005 у разі проведення на землях водного фонду робіт, пов`язаних з експлуатаційним днопоглибленням на внутрішніх підхідних, судноплавних каналах та портових акваторіях, з метою підтримання заданих навігаційних габаритів суб`єкт господарювання для отримання дозволу подає разом із заявою завірені в установленому порядку:

- копії статуту (положення);

- копії паспорта акваторії та/або судноплавного, внутрішнього підхідного каналу;

- дані останніх контрольних промірів глибин з обґрунтуванням (розрахунком) обсягів днопоглиблювальних робіт;

- матеріали щодо оцінки впливу на навколишнє природне середовище.

Звіт з позастадійної оцінки впливу на навколишнє природне середовище 212-1 ОВНС, складеного ТОВ «Науково-технічний центр проблем екології та природоспостереження» у 2020 році є матеріалами щодо оцінки впливу на навколишнє природне середовище, який розроблено до початку проведення ТОВ Компанії «Український будівельник» відповідних днопоглиблювальних робіт на підставі Дозволу на проведення робіт на землях водного фонду №002/04-21 Мик. від 30.04.2021 р.

В той же час, відповідно до вимог зазначеного вище дозволу, ТОВ Компанія «Український будівельник» зобов`язано виконати розрахунки збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу та водним біоресурсам по фактично виконаним роботам.

Підтвердженням вищенаведеного, є той факт, що Звіт біологічного обґрунтування, оцінки можливих збитків рибним запасам Дніпровсько-Бузької гирлової системи внаслідок здійснення робіт з експлуатаційного днопоглиблення акваторії ТОВ «СЗ «ОКЕАН» в м. Миколаїв, вул. Заводська площа, 1» виконано Інститутом рибного господарства 06.10.2021 р., тобто вже під час проведення відповідних робіт.

Суд апеляційної інстанції констатує, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, що під час проведення робіт із днопоглиблення позивачем були здійсненні дії щодо визначення наявності чи відсутності збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу, хоча такі дії вчинювалися ним щодо водних біоресурсів (т. 1 а.с. 35-53).

Разом із тим, звіт з позастадійної оцінки впливу на навколишнє природнє середовище 212-1 ОВНС, складеного ТОВ «Науково-технічний центр проблем екології та природоспостереження» (т. 1, а.с. 54-120) не може вважатися доказом виконання позивачем визначення збитків, завданих навколишньому середовищу, оскільки такий документ був розроблений до початку проведення днопоглиблювальних робіт та відповідно до пункту 5 Порядку № 557 повинен був надаватися заявником для отримання дозволу на проведення робіт на землях водного фонду.

Доводи позивача, що листом № 45 від 02.12.2021 року (т. 1 а.с. 122) підтверджується, що згідно результатів аналізу води, виконаних регіональним офісом водних ресурсів у Миколаївській області, її хімічний склад не змінився, показники знаходяться в межах норм, колегія суддів оцінює критично, оскільки результати проведених досліджень матеріали справи не містять. Крім того, лист в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України не є висновком експерта з підстав невідповідності його ст. 101 КАС України.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції про те, що позивачем доведено належними доказами проведення ним розрахунків за сплату збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу під час проведення робіт із експлуатації днопоглиблення не ґрунтуються на нормах матеріального права, зокрема п. 5 Постанови КМУ№557 від 12 липня 2005 та не підтверджені будь-якими доказами.

Стосовно вимог припису щодо недопущення перевищення обсягів днопоглиблення, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції неправильно встановлені обставини щодо виконання ТОВ Компанії «Український будівельник» цих вимог припису.

Дозвіл на право проведення робіт на землях водного фонду з експлуатаційного днопоглиблення акваторії та підхідного каналу ТОВ «Судноремонтний завод «Океан» не перевищувати проектної відмітки 11,2 м до « 0» порту Миколаїв (мінус 0, 75 в Балтійській системі висот на площі 465380 квадратних метрів без перевищення загального обсягу днопоглиблення 800 000 куб. метрів, а саме:

- для виконання робіт за 1 чергою для досягнення характеристик, визначених паспортом загальним обсягом-353 000 куб. м.(підхідним каналом та акваторія набережної №1);

- для виконання робіт за 2 чергою для досягнення характеристик , визначених паспортом загальним обсягом -447 000 куб. м (акваторія набережної №2).

В свою чергу під час розгляду справи судом першої інстанції не прийнято до уваги, що перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства проведена Інспекцією у період з 23.11.2021 по 06.12.2022.

Згідно наданих документів, а саме супровідної записки ТОВК «Український будівельник» відповідно до отримання дозволу №002104-21-Мік. від 30.03.2021 на проведення робіт на землях водного фонду ТОВК «Український будівельник» у 3 кварталі виконувало роботи з експлуатаційного днопоглиблення на підхідному каналі ТОВ Суднобудівельний завод Океан» в обсязі 450 346 куб. м.

Тобто в даний період ТОВК «Український будівельник» фактично проводились днопоглиблювальні роботи з очищення підхідного каналу та акваторія набережної №1.

Оскільки дозволом №002104-21-Мік. Від 30.03.2021 визначено, що під час проведення робіт на підхідному каналі та акваторія набережної №1, обсяг днопоглиблення не може перевищувати 353 000 куб. м, тобто було перевищено дозволений дозволом обсяг днопоглиблення, який відповідно до наданої товариством довідки склав вже 450 346 куб. м., що підтверджується супровідною запискою директора ТОВ «Компанія «Український будівельник», поданої Міністерству екології та природних ресурсів України за 3 квартал 2021 року (арк.спр.183).

На підставі вищевикладеного колегія суддів приходить до висновку про те, що позивач перевищив обсяг днопоглиблення, визначений наданим йому дозволом, оскільки об`єм вилученого ґрунту в межах підхідного каналу та акваторії набережної № 1 не може перевищувати 353 000 куб.метрів.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що в дозволі хоча і зазначається загальний та допустимий обсяг днопоглиблення в розмірі 800 000 куб.метрів, однак на ділянках підхідного каналу та акваторії набережної № 1 та акваторії набережної № 2 встановлені свої індивідуальні ліміти в межах загального обсягу, перевищення яких свідчитиме про порушення проведення відповідних робіт за обсягом.

На підставі вищевикладеного колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини справи, що мають значення для справи, висновки суду, викладені у рішенні не відповідають фактичним обставинам справи, суд допустив порушення норм матеріального та процесуального права, у зв`язку із чим рішення суду підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки розглядом матеріалів справи не доведено протиправність припису та встановлена наявність порушення ТОВК «Український будівельник» вимог природоохоронного законодавства, судова колегія дійшла до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська область) задовольнити.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року скасувати.

Ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю Компанія «Український будівельник» відмовити повністю.

Відповідно до ст. 329 КАС України постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст складено та підписано 24.03.2023 р.

Головуюча суддя: Л.Є. Зуєва

Суддя: М.П. Коваль

Суддя: І.О Турецька