Справа № 380/17025/22
Суддя: Кузан Ростислав Ігорович
Дата ухвалення: 2023-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2023 року

справа №380/17025/22

зал судових засідань № 1

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Кузана Р.І.,

секретар судового засідання Ящишин І.А.,

за участю:

представника позивача Котовської Т.О.,

представників відповідача Стефанів І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові в режимі відеоконференції в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, -

в с т а н о в и в :

Акціонерне товариство «Українська залізниця» (місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5, ) в особі регіональної філії «Одеська залізниця» АТ «Українська залізниця» (місцезнаходження: 65012, м. Одеса, вул. Пантелеймонівська, 19, ) (далі позивач, АТ «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця» АТ «Українська залізниця»), звернулось до суду з позовом до Західного офісу Держаудитслужби (місцезнаходження: 79000, м. Львів, вул. Костюшка, 8, ) (далі відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати Висновок Західного офісу Держаудитслужби, оприлюднений в електронній системі закупівель «Prozorro» 09.11.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі, інформація щодо якої оприлюднена в електронній системі закупівель Prozorro за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-10-18-002034- а.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач звертає увагу на протиправність висновків Західного офісу Держаудитслужби, викладених у висновку про результати моніторингу закупівлі № UA-2021-10-18-002034- а. Зазначає, що проведеним моніторингом встановлено, що в п.1 Розділу III Тендерної документації Замовника зазначено опис формальних (несуттєвих) помилок, який відповідає переліку таких помилок, наведеному у наказі Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №710. Проте, на порушення вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону України «Про Публічні закупівлі» тендерна документація (п. 1 Розділу III) не містить прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозиції. Позивач зазначає, що стосовно відсутності прикладів формальних (несуттєвих) помилок у Тендерній документації, у пункті 1 Розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Тендерної документації міститься інформація, яка описує та має приклади формальних помилок, що відповідає та не суперечить наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України №710 від 15.04.2020.

Так на думку позивача, вказаний опис та приклади у Тендерній документації в повній мірі відповідають вимогам наказу Міністерства розвитку і економіки, торгівлі та сільського господарства України №710 від 15.04.2020.

Крім цього вказує, що в оскаржуваному висновку відповідач вважає безпідставною та такою, що суперечить ч. З та ч. 5 ст. 17 Закону України «Про Публічні закупівлі» вимогу замовника щодо надання учасниками копії витягу з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Так, додатком №6 Тендерної документації передбачено, що на підтвердження повноваження представника Учасника, щодо підпису документів пропозиції учасника (юридичної особи) процедури закупівлі та договору про закупівлю, учасник у складі своєї пропозиції повинен надати для фізичних осіб- підприємців: копію Витягу з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань та скановану копію паспорта. Позивач зазначає, шо відповідно п. 1 ч. 2 ст. 41 Закону України «Про Публічні закупівлі» переможець процедури закупівлі/спрощеної закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю.

Звертає увагу, що паспортні дані учасників процедур закупівель не відносяться до інформації, доступ до якої є вільним. Таким чином, виконання зазначених вимог Тендерної документації дозволяє замовнику ідентифікувати особу, яка має право підписання договору про закупівлю щодо учасників, які є фізичними особами-підприємцями. Вважає оскаржуваний висновок незаконним, необ`єктивним та таким, що підлягає визнанню протиправним та скасуванню. Просив позов задовольнити.

Ухвалою від 10.01.2023 суддя залишив позовну заяву без руху.

Ухвалою від 10.01.2022 суддя прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою суду від 27.01.2023 задоволено клопотання представника відповідача про проведення судового засідання у режимі відеоконференції. Судові засідання у справі вирішено проводити в режимі відеоконференції.

Відповідач 30.01.2023 подав до суду відзив на позовну заяву, в якому в задоволенні позовних вимог просить відмовити. Відзив обґрунтований тим, що моніторинг було розпочато на підставі наказу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області від 27.10.2022 №42-з «Про початок моніторингу закупівель» (копія додається), який оприлюднений на веб- порталі Уповноваженого органу https://prozorro.gov.ua 27.10.2022 (11:13), тобто у встановлений законом строк, що підтверджується інформацією про закупівлю із веб-порталу Уповноваженого органу https://prozorro.gov.ua. Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області відповідно до законодавства здійснило з 27 жовтня по 09 листопада 2022 року, тобто у термін визначений Законом, моніторинг проведеної позивачем закупівлі UA-2021-10-18-002034-a «Ізолятори секційні Код ДК 021:2015 -44110000-4 Конструкційні матеріали». Результати моніторингу оформлені висновком, затвердженим начальником Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області Романом Снігуром 09.11.2022 (копія додається), що оприлюднений на веб-порталі Уповноваженого органу https://prozorro.gov.ua 09 листопада 2022 року, тобто у встановлений законом строк, що підтверджується інформацією закупівлю із веб-порталу Уповноваженого органу https://prozono.gov.ua.

Щодо порушення пункту 19 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», вказує. що відповідно до вимог законодавства, окрім переліку (опису) формальних (несуттєвих) помилок, у тендерній документації повинні бути зазначені їх приклади. Зазначає, що позивач на виконання пункту 19 частини 2 статті 22 Закону повинен був навести у тендерній документації власні приклади формальних помилок, однак ним наведено тільки перелік (опис) формальних (несуттєвих) помилок без зазначення їх прикладів. Також, зазначає, що посилання позивача у позовній заяві на наказ Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України «Про затвердження Переліку формальних помилок» від 15.04.2020 №710 є недоречними, оскільки, за приписами пункту 19 частини 2 статті 22 Закону тендерна документація має містити не тільки опис формальних (несуттєвих) помилок, але й приклади таких помилок.

Щодо порушень частини 3 та 5 статті 17, пункту 2 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» зазначає, що згідно з частиною п`ятою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель. Також вказує, що позивач в позовній заяві необґрунтовано намагається спростувати допущене ним порушення, посилаючись на п.1 ч.2 ст.41 Закону, який жодним чином не стосується інформації, що повинна включатися усіма учасниками закупівлі до складу їхніх тендерних пропозицій, а регламентує надання інформації лише переможцем процедури закупівлі та виключено під час укладення договору про закупівлю. Враховуючи викладене, просив у задоволенні позову відмовити повністю.

10.02.2023 представником позивача подано відповідь на відзив(вх.№2727ел).

20.02.2023 представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив (вх.№11824).

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав, викладених в позовній заяві та відповіді на відзив. Просила суд позов задовольнити повністю.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву та запереченнях на відповідь на відзив. Просив суд у задоволені позову відмовити повністю.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

АТ «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця» АТ «Українська залізниця» проведено відкриті торги на предмет закупівлі: «Ізолятори секційні Код ДК 021:2015 -44110000-4 Конструкційні матеріали».

Рішенням тендерного комітету (протокол від 19.11.2021) затверджено тендерну документацію на закупівлю для реалізації проекту «Реконтрукція споруд залізниці з електрифікацією дільниці Черкаси імені Т.Шевченка регіональної філії «Одеська залізниця» АТ «Укрзалізниця» у Черкаській області» із змінами №3 «Ізолятори секційні Код ДК 021:2015 -44110000-4 Конструкційні матеріали».

На підставі наказу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області від 27.10.2022 №42-з «Про початок моніторингу закупівель», який оприлюднений на веб-порталі Уповноваженого органу https://prozorro.gov.ua 27.10.2022 (11:13), відповідачем розпочато моніторинг закупівлі.

Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області здійснило з 27 жовтня по 09 листопада 2022 року моніторинг проведеної позивачем закупівлі UA-2021-10-18-002034-a «Ізолятори секційні Код ДК 021:2015 -44110000-4 Конструкційні матеріали».

За результатом моніторингу 09.11.2022 в електронній системі закупівель «Prozorro» по процедурі №UA-2021-10-18-002034-a, на виконання вимог ч. 6, 7 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» оприлюднено висновок про результати моніторингу.

Предметом аналізу були питання визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані та його відповідність вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» оприлюднення інформації про закупівлю, відповідність оголошення про проведення відкритих торгів та тендерної документації вимогам Закону, розгляд тендерних пропозицій, своєчасність укладення договору про закупівлю, його оприлюднення та відповідність умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору, своєчасність надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом.

Під час моніторингу проаналізовано річний план закупівель позивача на 2021 рік. Оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію затверджену рішенням тендерного комітету від 18.10.2021 за №2057, тендерну документацію зі змінами від 03.11.2021 за №2275 та від 19.11.2021 №2418, тендерну документацію ТзОВ «ВІАДУК КОМПЛЕКС», протокол від 07.12.2021 за 2533, щодо визначення переможця торгів, повідомлення про намір укласти договір від 08.12.2021, договір поставки за бюджетні кошти від 20.12.2021 №ОД/НХ-21-901-НЮ, додаткову угоду від 31.01.2022 за №1, відповідь замовника на запит.

Зі змісту висновку за результатами моніторингу випливає, що аналізом відповідності вимог тендерної документації вимогам закону відповідачем встановлено порушення частин 3 та 5 статті 17 та пунктів 2 та 19 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області зобов`язало дотримуватися вимог законодавства у сфері закупівель, зокрема при складанні тендерної документації та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Позивач, вважаючи висновки Західного офісу Державної аудиторської служби України такими, що не відповідають положенням діючого законодавства України та підлягають скасуванню, звернувся до суду із вказаним позовом.

При вирішення справи суд керувався таким.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Як визначено пунктом 7 Положення №43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Спірні правовідносини виникли у зв`язку з реалізацією Держаудитслужбою своїх повноважень, у відповідності до положень Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі - Закон №2939-XII).

Так, відповідно до частин першої та другої статті 2 Закону № 2939-XII, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Статтею 5 Закону №2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон №922-VIII), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Частиною першою статті 7 Закону 922-VIII визначено, що уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Згідно з частинами першою, шостою та сьомою статті 8 Закону 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Суд також звертає увагу, що згідно з статтею 1 Закону № 922-VIII, тендерна документація - це документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках, а також тендерної пропозиції - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Пунктом 2 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII встановлено, що тендерна документація повинна, зокрема, містити один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством.

В оскаржуваному висновку зазначено, що на порушення вимог частин третьої та п`ятої статті 17 Закону, пункту 2 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII у тендерній документації замовником встановлено вимогу щодо надання у складі тендерної пропозиції витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Суд встановив, що додатком №6 Тендерної документації передбачено, що на підтвердження повноваження представника учасника, щодо підпису документів пропозиції учасника процедури закупівлі та договору про закупівлю, учасник у складі своєї пропозиції повинен надати для фізичних осіб-підприємців копію Витягу з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань та скановану копію паспорта.

Відповідно до частини третьої статті 17 Закону № 922-VIII учасник процедури закупівлі в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції підтверджує відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель.

Згідно з частиною п`ятою статті 17 Закону № 922-VIII замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 22 Закону у тендерній документації зазначаються такі відомості: один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Таким чином, закон не передбачає необхідності вимагати від учасників закупівель надання в складі тендерних пропозицій інформації, яка є публічною та міститься у відкритих реєстрах.

Однак, суд звертає увагу, що положення тендерної документації щодо подання учасником разом із тендерною пропозицією витягу або виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не є вимогами документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 Закону України "Про доступ до публічної інформації".

У свою чергу відповідно п. 1 ч. 2 ст. 41 Закону України «Про Публічні закупівлі» переможець процедури закупівлі/спрощеної закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю.

Суд також враховує, що вимога позивача про надання з тендерними пропозиціями копії витягу з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань разом з сканованою копією паспорта стосується лише фізичних осіб-підприємців. Виконання зазначених вимог тендерної документації дозволяє замовнику ідентифікувати особу, яка має право підписання договору про закупівлю.

Суд також зазначає, що відображення позивачем в тендерній документації вимоги про необхідність надання учасниками фізичними особами-підприємцями витягу з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не порушує нічиїх прав чи законних інтересів, не надає жодному учаснику переваг при участі в тендері, не обмежує конкуренцію та не призводить до дискримінації учасників, а тому не свідчить про порушення позивачем вимог законодавства про державні закупівлі.

Враховуючи викладене висновок про невідповідність тендерної документації вимогам частин третьої та п`ятої статті 17, пункту 2 частини другої статті 22 Закону є необґрунтованим.

Щодо висновку про порушення позивачем пункту 19 частини другої статті 22 Закону №922-VIII суд зазначає таке.

Відповідно до п.19 ч.2 ст.22 Закону №922 у тендерній документації зазначаються такі відомості: опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.07.2020 № 715/34998, затверджений Перелік формальних помилок. Зазначений Перелік є вичерпним.

В спірному випадку в тендерній документації Замовника (пункт 1 розділу ІІІ) щодо формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, зазначено, що:

«Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме технічні помилки та описки.

До формальних (несуттєвих) помилок Замовника відносяться: уживання великої літери; уживання розділових знаків та відмінювання слів у реченні; використання слова або мовного звороту, запозичених з іншої мови; зазначення унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю помилка в цифрах; застосування правил переносу частини слова з рядка в рядок; написання слів разом та/або окремо, та/або через дефіс; нумерації сторінок/аркушів (у тому числі кілька сторінок/аркушів мають однаковий номер, пропущені номери окремих сторінок/аркушів, немає нумерації сторінок/аркушів, нумерація сторінок/аркушів не відповідає переліку, зазначеному в документі).

Помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі.

Невірна назва документа (документів), що подається учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, зміст якого відповідає вимогам, визначеним замовником у тендерній документації.

Окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання).

У складі тендерної пропозиції немає документа (документів), на який посилається учасник процедури закупівлі у своїй тендерній пропозиції, при цьому замовником не вимагається подання такого документа в тендерній документації.

Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис.

Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що складений у довільній формі та не містить вихідного номера.

Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що є сканованою копією оригіналу документа/електронного документа.

Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, який засвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі та додатково містить підпис (візу) особи, повноваження якої учасником процедури закупівлі не підтверджені (наприклад, переклад документа завізований перекладачем тощо).

Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що містить (містять) застарілу інформацію про назву вулиці, міста, найменування юридичної особи тощо, у зв`язку з тим, що такі назва, найменування були змінені відповідно до законодавства після того, як відповідний документ (документи) був (були) поданий (подані).

Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, в якому позиція цифри (цифр) у сумі є некоректною, при цьому сума, що зазначена прописом, є правильною.

Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції в форматі, що відрізняється від формату, який вимагається замовником у тендерній документації, при цьому такий формат документа забезпечує можливість його перегляду.»

З огляду на зміст вказаного пункту тендерної документації замовника суд зазначає, що фактично позивачем визначені формальні (несуттєві) помилки, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, які в повному обсязі відповідають Переліку формальних помилок, затвердженому Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710.

Суд вважає помилковим твердження відповідача, що таким чином в тендерній документації замовником наведений тільки опис формальних помилок.

Жодна норма чинного законодавства не визначає вказаний Перелік як опис формальних (несуттєвих) помилок, які мають зазначатися в тендерній документації. Також чинне законодавство України не встановлює вимог щодо змісту та форми прикладів формальних (несуттєвих) помилок, які мають зазначатися в тендерній документації.

Таким чином, враховуючи відсутність правових підстав вважати, що наведений вище законодавчо визначений Перелік є виключно описом формальних помилок, позивачем як замовником в спірному випадку не допущено порушень вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII.

Саме такі правові висновки щодо подібних правовідносин сформовано Верховним Судом у постанові від 01.03.2023 у справі № 160/21037/21.

Щодо інших доводів позивача про протиправність спірного висновку, то суд виходить із пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, відповідно до якого обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до вимог частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем не подано належних доказів правомірності прийняття висновку про результати моніторингу закупівлі № UA-2021-10-18-002034- а.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіривши оскаржуваний висновок відповідача про результати моніторингу закупівлі № UA-2021-07-26-003484-C, суд дійшов переконання, що такий прийнято відповідачем без урахування вимог чинного законодавства та з порушенням передбачених статтею 2 КАС України принципів, тому його слід визнати протиправним та скасувати, задовольнивши позовні вимоги повністю.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Західного офісу Державної аудиторської служби України понесені позивачем судові витрати у вигляді судового збору в сумі 2481,00 грн.

Керуючись ст.ст.2, 6, 8-10,13, 14, 72-77, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі № UA-2021-10-18-002034-а, який оприлюднений в електронній системі закупівель «Prozorro».

Стягнути з Західного офісу Держаудитслужби (місцезнаходження: 79000, м. Львів, вул. Костюшка, 8, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» (місцезнаходження: 65012, м.Одеса, вул. Пантелеймонівська, 19, ) судовий збір в сумі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн. 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення суду складене та підписане 23.03.2023.

Суддя Р.І. Кузан