Справа № 560/17767/21
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2023-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

22 березня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючої-судді Гнап Д.Д.

за участю:секретаря судового засідання Уроди І.М. представника позивача - Муращика О. В. представника відповідача - Ліщишина О. А.
розглянув адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області , Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування п. 2 наказу Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області №1665 від 01.10.2021 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників сектору поліцейської діяльності №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області".

І. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, в якому просить визнати незаконним та скасувати п.2 наказу Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області №1665 від 01.10.2021 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників сектору поліцейських діяльності №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області", яким застосовано до інспектора з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 Шепетівського РУП капітана поліції ОСОБА_1 (0065980) дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірне рішення є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки позивач не вчиняв жодних протиправних діянь, які б стали підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Також зазначив, що здійснення службового розслідування є незаконним через недотримання форми наказу про призначення службового розслідування, а здобуті під час розслідування обставини не можуть слугувати підґрунтям для дисциплінарної відповідальності.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечує та просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Вказує, що позивач порушив вимоги пунктів 6, 7 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, та частини 2 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», що виразилося у не повідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції «102». Крім того, позивач, будучи відповідальним від керівництва, в порушення пп. 7 п. 6 розділу ІV Інструкції з організації діяльності чергової служби (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС № 440 від 23.05.2017 не вжив всіх необхідних заходів дотримання службової дисципліни капітаном ОСОБА_2 в частині здійснення безперервної відео фіксації нагрудним відео реєстратором.

ІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

Ухвалою від 20.12.2021 Хмельницький окружний адміністративний суд відкрив провадження в цій адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою від 17.02.2022 Хмельницький окружний адміністративний суд перейшов із спрощеного позовного провадження до розгляду справи №560/17767/21 за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 21 квітня 2022 року у справі № 560/17767/21 закрито підготовче провадження та призначено її до судового розгляду по суті.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 21 квітня 2022 року у справі № 560/17767/21 адміністративний позов ОСОБА_1 до Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області в частині визнання незаконним та скасування п. 1 наказу Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області № 486 від 02.08.2021 "Про застосування дисциплінарного стягнення у виді суворої догани до окремих працівників СПД № 1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області", яким застосовано до інспектора з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 Шепетівського РУП капітана поліції ОСОБА_1 (0066539) дисциплінарне стягнення у виді суворої догани залишено без розгляду.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 09 червня 2022 року зупинено провадження у справі № 560/17767/21 до вирішення апеляційної скарги на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду у справі № 560/17767/21 від 21 квітня 2022 року Сьомим апеляційним адміністративним судом.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 23 серпня 2022 року у справі № 560/17767/21 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 21 квітня 2022 року без змін.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 лютого 2023 року справу прийнято до провадження суддею Гнап Д. Д., провадження у справі поновлено.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Позивач з 07 листопада 2015 року проходить службу в Національній поліції України, а з 03.02.2021 - на посаді інспектора з реагування патрульної поліції Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області.

Наказом начальника Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 04.08.2021 № 501, на підставі рапорту начальника сектору поліцейської діяльності Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області за фактом можливого порушення виконавської дисципліни окремими працівниками, призначено службове розслідування.

За результатами службового розслідування та зібраних матеріалів 02.09.2021 складено висновок службового розслідування, який затверджено т.в.о. начальника Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області. Дисциплінарна комісія встановила, що капітан поліції ОСОБА_1 порушив вимоги пунктів 6, 7 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, та частини 2 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», що виразилося у не повідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102». Крім того, позивач, будучи відповідальним від керівництва, в порушення пп. 7 п. 6 розділу ІV Інструкції з організації діяльності чергової служби (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС № 440 від 23.05.2017 не вжив всіх необхідних заходів дотримання службової дисципліни капітаном ОСОБА_2 в частині здійснення безперервної відео фіксації нагрудним відео реєстратором.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 01.10.2021 № 1665 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників сектору поліцейської діяльності № 1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області» до позивача за неналежне виконання службової дисципліни, яке полягає в порушенні пунктів 6, 7 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, пп. 7 п. 6 розділу ІV Інструкції з організації діяльності чергової служби (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС № 440 від 23.05.2017, п.п 1,2,3 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1,2 ч. 1 ст. 18 Закону України " Про Національну поліцію", застосовано до інспектора з реагування патрульної поліції поліцейського сектору поліцейської діяльності № 1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_1 , дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Вважаючи зазначений наказ відповідача протиправним, ОСОБА_3 звернувся до суду з цим позовом.

ІV. ОЦІНКА СУДУ

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII.

Відповідно до ч. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про Національну поліцію» поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.

Відповідно до ст. 17 цього ж Закону поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Ведення в головних управліннях Національної поліції по областях, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події з використанням інформаційно - телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» регулюється «Порядком ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв І повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», який затверджений наказом МВС № 100 від 08.02.2019 (далі - Порядок № 100).

Відповідно до Порядку № 100:

єдиний облік (далі - ЄО) - прийняття та реєстрація органами (підрозділами) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події;

прийняття та реєстрація заяв (повідомлень) - отримання заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події та присвоєння їм порядкового номера уповноваженими службовими особами органів (підрозділів) поліції;

Тобто, з цих понять чітко випливає, що повідомлення (реєстрація) про кримінальні правопорушення та інші події - це процедура, яка включає в себе повідомлення особи про подію та присвоєння їй порядкового номера в підрозділі поліції, що свідчить про реєстрацію такого повідомлення.

Відповідно до п.п. 6, 7 розділу II Порядку № 100 поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.

Поліцейський у разі самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно, але не пізніше 24 годин рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Як слідує з висновку службового розслідування та наказу про застосування дисциплінарного стягнення відносно позивача, в його діях встановлені порушення п.п. 6, 7, розділу II Порядку № 100, що виразилося у порушенні обов`язку щодо дотримання службової дисципліни, не повідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» про дорожньо-транспортну подію.

Як було встановлено в ході службового розслідування, 23.07.2021 близько 19 год.в смт. Білогір`я сталася ДТП без травмованих осіб за участю двох автомобілів. На місце події виїзджали працівники поліції ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які неналежним чином провели перевірку зазначеної події та не зареєстрували її.

Опитані інспектори ОСОБА_2 та ОСОБА_1 пояснили, що ОСОБА_4 , який є працівником ТОВ НВА "Перлина подія", якому належить автомобіль ВАЗ 2121 "Нива", зустрівся з ними та повідомив, що автомобіль ВАЗ 2121 "Нива" потрапив в ДТП.

Тобто, із зазначених пояснень та змісту позову слідує, що позивач знав про дорожньо-транспортну подію, яка відбулася 23.07.2021 близько 19 год.в смт. Білогір`я.

Позивач зазначає, що не повідомив до екстренного виклику «102», оскільки розумів, що оскільки дорожньо-транспортна пригода відбулася за відсутності травмованих (загиблих), учасники ДТП мирно врегулювали конфлікт і звільнені від обов`язку інформувати відповідні підрозділи Національної поліції, то відповідно і у позивача не було обов`язку повідомляти за скороченим номером екстреного виклику поліції «102».

Разом з тим, пунктом 33.2 статті 33 Закону України від 1 липня 2004 року N 1961-IV "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" передбачено, що у разі настання ДТП за участю лише забезпечених транспортних засобів, за умови відсутності травмованих (загиблих) людей, а також за згоди водіїв цих транспортних засобів щодо обставин її скоєння, за відсутності у них ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, ці водії мають право спільно скласти повідомлення про ДТП.

У такому разі водії транспортних засобів після складення зазначеного в цьому пункті повідомлення мають право залишити місце ДТП та звільняються від обов`язку інформувати відповідні підрозділи Національної поліції про її настання.

Системне тлумачення положень пункту 33.2 статті 33 Закону України від 1 липня 2004 року N 1961-IV "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" та ч. 6 розділу II Порядку № 100 дає підстави суду для висновку, що звільнення від обов`язку інформувати відповідні підрозділи Національної поліції про настання ДТП та право залишити місце ДТП наступає лише за сукупності умов, а саме:

- відсутність травмованих (загиблих) людей

- згоди водіїв транспортних засобів щодо обставин скоєння ДТП

- відсутності у них ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції

- складення повідомлення про ДТП.

Зазначені умови поширюються лише на суб`єктів відносин страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, однак не звільняє від обов`язків щодо повідомлення про ДТП працівника поліції.

Водночас, відповідно до п.п. 2, 3, 4 ч. 1 ст. 23 Закону № 580-VIII виявляти причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживати у межах своєї компетенції заходів для їх усунення, вживати заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняти виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення, вживати заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення є основними повноваженнями поліції.

Як встановлено судом, відображено у висновку службового розслідування та не заперечується позивачем, йому було відомо про скоєння ДТП. Крім того, як видно з матеріалів справи, учасник ДТП залишив місце ДТП. Всі ці обставини свідчать про наявність події (адміністративного правопорушення), про яке позивач зобов`язаний був повідомити за скороченим номером екстреного виклику поліції "102" та вжити заходів щодо установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення.

Крім того, суд зазначає, що перш за все позивач є поліцейським і як наслідок повинен чітко та неухильно дотримуватись зазначених нормативних актів в частині невідкладного повідомлення за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію.

Всі ці обставини вказують на те, що позивач, всупереч вимогам законодавства, виявивши або отримавши інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію, не повідомив про це за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102».

Крім того, пунктом 9 ч. 1 ст. 31, ч. 1 ст. 40 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що поліція може застосовувати такі превентивні заходи: застосування технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменому одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото- і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото- і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні, з метою:

1) попередження, виявлення або фіксування правопорушення, охорони громадської безпеки та власності, забезпечення безпеки осіб;

2) забезпечення дотримання правил дорожнього руху.

Пунктом 5 розділу ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 18 грудня 2018 року N 1026, встановлено, що включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо).

Організацію діяльності чергової служби в центральному органі управління поліції, територіальних органах Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях, місті Києві, а також підпорядкованих їм територіальних підрозділах у районах, містах, районах у містах регламентує Інструкція з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затверджена наказом МВС України від 23.05.2017 № 440 (далі - Інструкція № 440).

Відповідно до п. 5 розділу IV Інструкції № 440 для ефективності здійснення цілодобового контролю за забезпеченням захисту прав громадян, правопорядку та протидії злочинності, подальшого вдосконалення управлінської діяльності в територіальних підрозділах поліції призначається відповідальний. Відповідальний по територіальному підрозділу поліції заступає на добове чергування в єдиному однострої з табельною вогнепальною зброєю.

Відповідно до підпункту 7 пункту 6 розділу ІV Інструкції № 440 відповідальний по територіальному підрозділу поліції зобов`язаний здійснювати перевірки несення служби добовими нарядами та іншими нарядами поліції, задіяними на забезпечення публічної безпеки і порядку.

Отже, відповідальний призначається для здійснення цілодобового контролю за забезпеченням прав громадян, а підпунктом 7 пункту 6 розділу IV Інструкції № 440 на нього покладено обов`язок здійснювати перевірки несення служби добовими нарядами та іншими нарядами поліції, задіяними на забезпечення публічної безпеки і порядку.

Включення портативного відеореєстратора та безперервне її ведеться є частиною обовязків щодо несення служби, дотримання яких має здійснювати відповідальна особа.

Як встановлено службовим розслідуванням та не заперечується позивачем, капітан поліції ОСОБА_2 , який перебував у наряді разом з позивачем, всупереч вимогам Інструкції № 1026 не здійснював безперервної відеофіксації під час виконання службових обов`язків.

Оскільки здійснення перевірки несення служби добовими нарядами та іншими нарядами поліції, задіяними на забезпечення публічної безпеки і порядку. було покладено на позивача, суд вважає, що ОСОБА_1 не вжив всіх заходів щодо дотримання ОСОБА_2 обов`язків, визначених Інструкцією із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 18 грудня 2018 року N 1026.

Суд відхиляє як безпідставні доводи позивача, що він не може контролювати одночасно всіх, оскільки як встановлено судом, капітан ОСОБА_2 під час несення служби був разом із позивачем, що не перешкоджало останньому перевірити дотримання порядку несення сужби.

Також не знайшли свого підтвердження доводи позивача щодо недотримання порядку проведення службових розслідувань. Невідповідність особистого номера позивача у висновку службового розслідування та в спірному наказі не вказує на незаконність прийнятого рішення.

Суд зазначає, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.

Порушення позивачем вимог закону або ж моральних та етичних приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, а це безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Суд зазначає, що поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.

Отже, оскільки матеріалами службового розслідування доведено факт порушення позивачем службової дисципліни, тому при прийнятті оскаржуваного наказу відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлений законом.

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина 2 статті 19 Закону № 580).

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Частиною 1 статті 1 Статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 1 статті 11 Статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (статті 12 Статуту).

Згідно із частиною 2 статті 13 Статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Зважаючи на встановлені судом на підставі зібраних і проаналізованих у їх взаємозв`язку доказів фактичні обставини цієї справи, суд доходить висновку про доведеність у даному випадку в діянні позивача недотримання службової дисципліни та, відповідно, складу дисциплінарного проступку, а також із обраним видом дисциплінарного стягнення.

Статтею 14 Статуту визначено поняття та порядок призначення службового розслідування.

Так, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частини перша-четверта статті 14 Статуту).

Тобто, службове розслідування може призначатися за повідомлення посадових осіб, інших поліцейських, рапортів про вчинення порушення.

Таким чином, позивачем не доведено, а судом не встановлено обставини порушення відповідачем порядку проведення службового розслідування, що призвело б до порушення прав та інтересів позивача.

Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, про відсутність підстав для задоволення даного адміністративного позову.

Враховуючи висновок суду про відмову у задоволенні позову, правові підстави для стягнення з відповідача судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

у задоволенні позову ОСОБА_1 до Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування п. 2 наказу Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області №1665 від 01.10.2021 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників сектору поліцейської діяльності №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області" відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 22 березня 2023 року

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 НОМЕР_1 )
Відповідач:Шепетівське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області (вул. В. Котика, 3,Шепетівка,Шепетівський район, Хмельницька область,30400 Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області (вул. Зарічанська, 7,Хмельницький,Хмельницька область,29000 40108824)

Головуюча суддя Д.Д. Гнап