Справа № 160/3055/23
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 березня 2023 року Справа №160/3055/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро клопотання представника Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області Пилипчука Євгена Олександровича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з обов`язковим викликом представника відповідача у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 урахуванням позову, який подано 24.02.2023 року на вимог ухвали суду від 22.02.2023 року, 17.02.2023 року звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою (до відділення поштового зв`язку таку подано 13.02.2023 року) до Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним рішення від 01.11.2022 Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області () про скасування на підставі ст. 21 Закону України «Про громадянство України», оформлення набуття громадянства України відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- зобов`язати Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області () продовжити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тимчасове посвідчення громадянина України на час дії військового стану на території України і тридцять днів після закінчення дії військового стану з одночасним продовженням дії зобов`язання припинити іноземне громадянство на той самий строк.

Означені позовні вимоги вмотивовані тим, що скасування рішення про оформлення набуття громадянства відбувається на підставі документів, які підтверджують, що особа набула громадянство України шляхом обману, внаслідок подання свідомо неправдивих відомостей або фальшивих документів, приховування будь-якого суттєвого факту, за наявності якого особа не може набути громадянство України. Відтак, скасування рішення про оформлення набуття громадянства потребує наявності достатніх та належних доказів щодо встановлення факту подання особою свідомо неправдивих відомостей або фальшивих документів. Крім того, встановленню підлягають також факти, які б підтверджували провину або злочинний намір, подачу завідомо неправдивих відомостей, обман заявника при отриманні ним паспорта громадянина України. Тож, з урахуванням відсутності доказів на підтвердження подання ОСОБА_1 к. свідомо неправдивих відомостей або фальшивих документів з метою набуття громадянства України, відповідачем при прийнятті рішення від 01.11.2022 року не враховано всіх обставин та не надано належну оцінку перешкодам у реалізації своїх прав позивачем. Зобов`язання ОСОБА_1 к. припинити іноземне громадянство не спростовується, однак з урахуванням наявних обставин утруднення реалізації такого обов`язку, виникає необхідність продовження строку для вжиття Позивачкою відповідних дій. При цьому відмова Відповідачем ОСОБА_1 к. у захисті її прав у наявних правовідносинах може мати місце зміна способу життя позивача, що в подальшому не передбачає відновлення попередніх умов. Дані обставини не були враховані відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення, а тому відповідачем не дотримано принципу пропорційності, балансу між несприятливими наслідками прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, що призводить для настання несприятливих наслідків для позивача.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.02.2023 зазначена вище справа розподілена та 20.02.2023 року передана судді Пруднику С.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.02.2023 року вказану позовну заяву було залишено без руху через невідповідність вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України.

У встановлений ухвалою суду від 22.02.2023 року строк позивач усунув недоліки адміністративного позову.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.03.2023 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд за правилами спрощеного провадження без виклику учасників справи. Витребувано від Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області: письмові докази та вмотивовані пояснення щодо підстав задля скасування на підставі ст. 21 Закону України «Про громадянство України», оформлення набуття громадянства України відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; засвідчену належним чином у відповідності до вимог ст. 94 КАС України копію міграційної справи відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Витребувані судом докази зобов`язана подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду (також шляхом направлення на електронну адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду (adm.dp.court.gov.ua) ) у строк до 21.03.2023 року. Судом попереджено Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, зокрема накладення штрафу та винесення окремої ухвали у разі невиконання вимог даної ухвали суду.

20.03.2023 року від представника Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області Пилипчука Євгена Олександровича до суду надійшло про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з обов`язковим викликом представника відповідача.

Вирішуючи дане клопотання щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження з обов`язковим викликом представника відповідача, суд враховує наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тож, відповідно до ч. 6 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини", заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії", заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

В даному випадку кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними ст. 44 КАС України із урахуванням норм, передбачених главою 10 "Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження" КАС України.

Представник відповідача не навів обґрунтованих підстав того, що справа не може бути розглянута без попереднього усного заслуховування пояснень сторін щодо суті спору.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Проаналізувавши матеріали позовної заяви, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, суд не вбачає необхідності надання пояснень представниками сторін у зазначеній справі, а тому дійшов висновку, що підстави для її розгляду за участю сторін відсутні. У зв`язку з чим відсутні і підстави для задоволення клопотання представника Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області Пилипчука Євгена Олександровича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з обов`язковим викликом представника відповідача.

Також, суд звертає увагу на те, що станом на 21.03.2023 року витребувані судом письмові докази від Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області до суду так і не надійшли.

Тож, відповідно до ч. 4 ст. 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно з ч. 4 ст.77 КАС України, суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

За приписами ч. 3 ст. 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Таким чином, суд вважає за необхідне повторно витребувати від Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області: письмові докази та вмотивовані пояснення щодо підстав задля скасування на підставі ст. 21 Закону України «Про громадянство України», оформлення набуття громадянства України відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; засвідчену належним чином у відповідності до вимог ст. 94 КАС України копію міграційної справи відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При цьому, суд вважає за належним звернути увагу сторін, на наступне, що положеннями статті 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З огляду на викладене суд зазначає, що за приписами статті 242 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно частини четвертої статті 45 КАС України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Із положень статті 144 КАС України випливає, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходи процесуального примусу застосовуються судом, як правило, негайно після вчинення порушення. Про застосування заходів процесуального примусу суд постановляє ухвалу.

Згідно пункту 5 частини першої статті 145 КАС України, заходом процесуального примусу є штраф.

Пунктами 1 частини другої статті 149 КАС України, визначено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків.

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом і стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

Отже, з огляду на вказане, суд вважає за необхідне попередити учасників справи про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, зокрема накладення штрафу та винесення окремої ухвали у разі невиконання вимог даної ухвали суду.

Керуючись статтями 9, 12, 45, 72, 80, 144-145, 149, 241-243, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області Пилипчука Євгена Олександровича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з обов`язковим викликом представника відповідача - відмовити.

Повторно витребувати від Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області:

- письмові докази та вмотивовані пояснення щодо підстав задля скасування на підставі ст. 21 Закону України «Про громадянство України», оформлення набуття громадянства України відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- засвідчену належним чином у відповідності до вимог ст. 94 КАС України копію міграційної справи відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Витребувані судом докази слід подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду (також шляхом направлення на електронну адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду (adm.dp.court.gov.ua) ) у строк до 31 березня 2023 року.

Суд попереджає Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, зокрема накладення штрафу та винесення окремої ухвали у разі невиконання вимог даної ухвали суду.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя С. В. Прудник