Справа № 754/11893/22
Суддя: Таран Н. Г.
Дата ухвалення: 2023-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Іменем України

21 березня 2023 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді: Таран Н.Г.

за участю секретаря судового засідання: Довгань Г.А.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, інспектора 3 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції Гловацького О.В., про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції, інспектора 3 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції Гловацького О.В., про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В судове засідання призначене на 13.02.2023 року на 9:00 позивач не з`явився про розгляд справи повідомлявся належним чином, від позивача не надійшло повідомлення про причини неприбуття в судове засідання та заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи у його відсутності, у зв`язку з першою неявкою без поважних причин позивача - судове засідання відкладено на 21.03.2023 року на 9:00 год.

В судове засідання призначене на 21.03.2023 року на 9:00 год. позивач повторно не з`явився про розгляд справи повідомлявся належним чином, від позивача не надійшло повідомлення про причини неприбуття в судове засідання та заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи у його відсутності.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання, шляхом застосування національного законодавства. Суд приймає рішення щодо дотримання вимог Конвенції, переконавшись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 §1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою. Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду з прав людини вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України" Європейський суд прийшов до висновку про те, що права скаржників на справедливий розгляд справи не були порушені у зв`язку з тим, що вони не проявляли належної зацікавленості у результатах розгляду їх справи протягом тривалого строку, не звертаючись до суду за інформацією щодо стану розгляду їх скарги, незважаючи на те, що суд не повідомив їх про винесене рішення, що й унеможливило їх звернення зі скаргою у встановлені законом строки. Неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків.

Крім того, в рішенні Європейського суду з прав людини від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

На підставі викладеного суд дійшов обґрунтованого висновку про необхідність залишення без розгляду даного позову, оскільки позивач повторно не прибув в судове засідання без поважних причин та не повідомив про причини не прибуття, також, від нього не надходило заяв про розгляд справи за його відсутності.

Керуючись п.4 ч.1 ст.240 КАС України, суд -

УХВАЛИВ :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, інспектора 3 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції Гловацького О.В., про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя Н.Г.Таран