Справа № 520/9482/22
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2023-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

21 березня 2023 р. № 520/9482/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шляхова О.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул. Шевченка, буд. 8, м. Харків, 61013, ), Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул. Ньютона, буд. 132А, м. Харків, 61096, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 28.03.2022 №153 о/с Про накладання дисциплінарного стягнення про звільнення ОСОБА_1 зі служби на підставі п.176 пп.6 ( у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту);

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДСНС України у Харківській області від 05.04.2022 № 183 о/с;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДСНС України у Харківській області від 01.03.2022 № 73 Про кадрові питання, про припинення виплати грошового забезпечення з 01.03.2022 в частині старшині служби цивільного захисту ОСОБА_1 , водія - хіміка відділення радіаційного та хімічного захисту групи радіаційного та хімічного захисту аварійно-рятувальної частини аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області;

- поновити старшину служби цивільного захисту ОСОБА_1 на службі в Аварійно-рятувальному загоні спеціального призначення Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області на посаді водія - хіміка відділення радіаційного та хімічного захисту групи радіаційного та хімічного захисту аварійно-рятувальної частини аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області з 06.04.2022;

- стягнути з Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (м. Харків - 61096, вул. Ньотона, 132А, ), з Головного Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (м. Харків - 61013. вул. Шевченка. 8. ) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 . АДРЕСА_2 ) середньомісячний заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу з 06.04.2022 по дату прийняття рішення судом;

- звернути до негайного виконання рішення суду в частині поновлення старшини служби цивільного захисту ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) на посаді водія - хіміка відділення радіаційного та хімічного захисту групи радіаційного та хімічного захисту аварійно-рятувальної частини аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області з 06.04.2022 та стягнення з Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (м. Харків - 61096, вул. Ньотона, 132А, ), з Головного Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (м. Харків - 61013, вул. Шевченка, 8, ) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) середньомісячний заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць;

- поновити виплату грошового забезпечення з 01.03.2022 ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ).

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що наказ Головного управління ДСНС України в Харківській області про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби та наказ Головного управління ДСНС України в Харківській області від 05.04.2022 № 183 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 на підставі пп. 6 п. 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу, на думку позивача, є протиправними та підлягають скасуванню. Позивач вказав, що звільнення зі служби на підставі п.176 пп.6 ( у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту) не відповідає практиці Верховного Суду, зокрема, у справі №560/3025/20, колегія суддів під терміном "систематичне невиконання умов контракту" слід розуміти вчинення дисциплінарного проступку особою рядового і начальницького складу після застосування дисциплінарного стягнення до такої особи, яке не втратило юридичної сили. Отже, наявність у особи рядового і начальницького складу двох або більше дисциплінарних стягнень, накладених на вказаних осіб протягом року, є підставою для звільнення їх із служби цивільного захисту, у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду відкрито спрощене провадження у вказаній адміністративній справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву.

Відповідач, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що у спірних правовідносинах діяв згідно чинного законодавства. Відповідач вказав, що твердження позивача, що на нього раніше не накладалися дисциплінарні стягнення, а отже в його діях не вбачається систематики є хибне. Відповідно до п. 80 Дисциплінарного статуту до позивача застосовано крайній захід дисциплінарного випливу, так як вчинене дисциплінарне правопорушення, а саме: не вихід на службу без поважних причин, під час початку збройної агресії російської федерації на територію України (повномасштабне вторгнення) є грубим дисциплінарним правопорушенням, яке не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту, яке за своєю чергою призвело до порушення присяги позивачем, контракту та нормативно правових актів і призвело до підриву функціонування пожежно-рятувального підрозділу, який останній ухилявся від проходження служби цивільного захисту в особовий період, за що передбачена кримінальна відповідальність ст. 336-1 КК України.

Відповідач, Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, правом на надання відзиву не скористався.

Позивач, у відповіді на відзив додатково аргументував вимоги позовної заяви та просив їх задовольнити. Разом з тим, представником позивача надані пояснення щодо опитування свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які зазначили про події під час окупації смт. Слатине, Дергачівського району, Харківської області, а також перебування позивача разом з родиною в окупованому смт. Слатине, Дергачівського району.

Відповідач, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, подав до суду заперечення, в яких вказав позивач мав можливість з членами родини перебратися до м. Харкова, або будь якого іншого міста України, у позивача, була можливість подати на ім`я начальника АРЗ СП рапорт, про відкомандирування до іншого структурного підрозділу, який є ближчим до його місця проживання.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 13.03.2023 на вимогу суду ГУ ДСНС надав документи. Разом з тим, позивач не погодившись з доводами відповідача, надав пояснення, аргументуючи вимоги позовної заяви.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

У період з 15.12.2022 по 07.03.2023 суддя перебувала у відпустці.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, оцінивши викладені сторонами обставини справи та надані на їх підтвердження докази, суд прийшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що наказом Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 10.03.2022 № 126 призначено службове розслідування стосовно ОСОБА_1 , та обставин, щодо яких останній з 01.03.2022 не виходить на службу.

Відповідно до наказу Головного управління від 01.03.2022 за № 73, на підставі рапорту начальника АРЗ СП, починаючи з 01.03.2022 позивачу припинено виплату грошового забезпечення.

За кожний не вихід на службу позивача складений відповідний акт (від 01.03.2022, 03.03.2022, 07.03.2022, 11.03.2022, 15.03.2022, 23.03.2022).

28.03.2022 наказом Головного управління № 153 на ОСОБА_1 за невихід на службу без поважних причин, накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту.

Наказом Головного управління від 05.04.2022 за № 183 о/с ОСОБА_1 звільнено за підпунктом 6 пункту 176 (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу).

Позивач, вважаючи оскаржувані накази протиправними, звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною шостою статті 43 Конституції України передбачено, що громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Приписами ч.2 та 3 ст. 101 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України. На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

Згідно п.1 ч.1 ст.103 Кодексу цивільного захисту України щодо проходження служби цивільного захисту може бути укладено: контракт про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту.

Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 №593 (далі по тексту Положення №593) визначається порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та регулюються питання, пов`язані з перебуванням громадян України (далі - громадяни) у добровільному порядку в резерві служби цивільного захисту.

Пунктом 45 Положення №592 визначено, що контракт про проходження служби цивільного захисту - це письмова угода, що укладається на добровільній основі між громадянином та державою, від імені якої виступає ДСНС, для встановлення правових відносин між сторонами під час проходження такої служби.

Відповідно до п.176 Положення №593 контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту: 1) у зв`язку із закінченням строку контракту, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні; 2) за віком - у разі досягнення граничного віку перебування на службі, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні; 3) за станом здоров`я - на підставі висновку центральної лікарсько-експертної комісії ДСНС про непридатність або обмежену придатність до служби; 4) у зв`язку із скороченням штатів - у разі неможливості використання на службі у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційно-штатних заходів, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два місяці; 5) відповідно до заяви особи, яка звільняється у зв`язку із сімейними обставинами або з інших поважних причин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України; 6) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу; 7) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту керівництвом відповідного органу чи підрозділу цивільного захисту; 8) у зв`язку з набранням законної сили обвинувальним вироком суду; 9) у зв`язку з призовом на строкову військову службу на підставі рішення районної (міської) призовної комісії; 10) у разі неможливості переведення на іншу посаду у зв`язку з прямим підпорядкуванням близькій особі; 10-1) у разі наявності реального чи потенційного конфлікту інтересів, який має постійний характер і не може бути врегульований в інший спосіб; 11) у зв`язку з набуттям громадянства іноземної держави; 12) в інших випадках, передбачених законом.

У даних спірних правовідносинах позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та звільнено зі служби на підставі пп. 6 п. 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 року №593 - у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу.

Відповідно до п.80 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту або через службову невідповідність є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарного впливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту.

Пунктом 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593, визначено, що особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; повідомляти безпосередньому керівникові (начальникові) про місце свого перебування під час відпустки та у разі відсутності на службі з інших поважних причин (перебування на лікарняному тощо).

Відповідно до вимог частини 1 ст.101 Кодексу цивільного захисту України служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Судом під час розгляду адміністративної справи з висновку службового розслідування встановлено, що: "24 лютого 2022 року з зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України №64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Також 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави Законом України №2102-ІХ затверджено Указ Президента України №69 "Про мобілізацію". Згідно указу Збройні Сили України, інші військові формування та, зокрема, Оперативно-рятувальна служба цивільного захисту переведена на організацію і штати воєнного часу.

24.02.2022 оголошено сигнал «Збір-аварія» (бойовий збір, тривога) та оповіщення всього особового складу Головного управління про їх негайне прибуття на місце службу (до підрозділів, де вони проходять службу), відповідно до окремого доручення від 24.02.2022 № ОД - 260 від Головного управління «Про заходи щодо підтримання рівня боєздатності.

Також 24.02.2022 введено в дію план приведення у готовність до дій за призначенням АРЗ СП у разі загрози або НС за сигналом «Збір-аварія ».

Відповідно до наказу ГУ ДСНС України у Харківській області від 17.01.2019 № 10 «Про удосконалення мобілізаційної підготовки та підвищення рівня мобілізаційної готовності та готовності до дій Головного управління та підпорядкованих підрозділів», було запущено алгоритм дій при об`явленні тривоги та переведено підрозділи до дій за призначенням.

Оповіщення відбувається за допомогою програмного забезпечення, та почерговим набором особистих мобільних телефонів співробітників, за допомогою робота оператора, після чого останній диктує комбінацію чисел, яку необхідно набрати.

АРЗ СП був також надана команда оповістити особовий склад та зібрати його в місцях несення служби, останніми оповіщення здійснює безпосередньо телефоніст - диспетчер, шляхом набрання особистих мобільних телефонів співробітників.

Відповідно до рапортів (пояснень співробітників АРЗ СП) позивача було оповіщено щодо сигналу «Збір-аварія» (бойовий збір, тривога) та необхідністю у зв`язку із цим прибути до підрозділу.

З матеріалів справи, позивач починаючи з 01.03.2022 не виходив на службу, аргументуючи це неможливістю дістатися до місця служби у зв`язку із знаходженням на непідконтрольний території (Харківський район, с. Слатине). Під час проведення службового розслідування встановлено, що з 01.03.2022 позивач на телефоні дзвінки не відповідав, допускав невихід на службу, чим грубо порушив службову дисципліну. Відповідно до наказу Головного управління від 01.03.2022 за № 73 починаючи з 01.03.2022 позивачу припинено виплату грошового забезпечення, на підставі рапорту начальника АРЗ СП.

Відсутність позивача на місці служби також підтверджується актами про невихід на службу від 01.03.2022, від 03.03.2022, від 07.03.2022 від 11.03.2022, від 15.03.2022, 23.03.2022 за підписом заступника начальника загону-начальник відділення персоналу АРЗ СП ГУ ДСНС України у Харківській області С. Світайла, начальника аварійно-рятувальної частини АРЗ СП ГУ ДСНС України у Харківській області С. Пігульського, начальника чергової зміни частини спеціальної пожежної техніки АРЗ СП ГУ ДСНС України у Харківській області Т. Павлюка.

Зі змісту актів про невихід на службу позивач допускав невихід на службу, на телефонні дзвінки не відповідав, внаслідок чого було неможливо провести його опитування та відібрати пояснення.

Висновком службового розслідування підтверджено вчинення позивачем грубого дисциплінарного проступку, що полягає в невиході на службу без поважних причин.

Щодо порядку проведення службової перевірки, суд виходить з такого.

Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджена Наказом Міністерства внутрішніх справ України 05.05.2015 №515 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 20.05.2015 за №582/27027, визначає порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі - особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення.

Метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.

Рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення.

У наказі про призначення службового розслідування зазначаються підстави для призначення службового розслідування, особа (якщо вона встановлена), стосовно якої воно має бути проведено, та особа (особи), якій(им) доручено його проведення.

Проведення службового розслідування доручається посадовій особі, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду, ніж особа, щодо якої призначається службове розслідування.

Посадовій особі (членам комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, надається право:

запрошувати особу рядового або начальницького складу, стосовно якої проводиться службове розслідування, а також інших посадових осіб органів і підрозділів цивільного захисту, які обізнані або причетні до фактів чи дій (бездіяльності), що стали підставами для призначення службового розслідування, для одержання від них усних або письмових пояснень, інших документальних матеріалів, що стосуються порушення службової дисципліни. Форма письмового пояснення викладена в додатку до цієї Інструкції;

здійснювати фіксацію технічними засобами за згодою особи, з якою проводиться бесіда, її усних пояснень. Така згода оформлюється в письмовому вигляді, підписується опитуваним та приєднується до матеріалів службового розслідування;

уносити пропозиції начальнику, який призначив службове розслідування, щодо залучення (за потреби і з відома відповідних керівників) інших фахівців та посадових осіб органів і підрозділів цивільного захисту, які не перебувають на службі цивільного захисту, але володіють науковими, технічними та іншими спеціальними знаннями, для надання ними консультацій, а також письмових висновків з питань, що виникають під час проведення службового розслідування;

ознайомлюватися й вивчати в установленому порядку відповідні документи, що стосуються порушення службової дисципліни, а за потреби - знімати у встановленому порядку з них копії й долучати до матеріалів службового розслідування;

звертатися з клопотанням до начальника, який призначив службове розслідування, про необхідність отримання від інших органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, юридичних і фізичних осіб матеріалів або інформації стосовно порушення службової дисципліни;

у разі необхідності проведення значного обсягу дій письмово звертатися до начальника, який призначив службове розслідування, про продовження строку службового розслідування;

уносити начальнику, який призначив службове розслідування, пропозиції щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту та виду дисциплінарного стягнення;

у разі незгоди з рішенням голови або інших членів комісії щодо встановлених фактів, визначення ступеня відповідальності винних або з інших принципових питань подавати мотивований рапорт (доповідну записку) на ім`я начальника, який призначив службове розслідування, у якому викладати свою думку та пропозиції щодо результатів розслідування.

Обов`язки посадової особи (членів комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування:

дотримуватися вимог чинного законодавства України при проведенні службового розслідування, уживати необхідних заходів щодо недопущення порушення прав та законних інтересів учасників службового розслідування;

доповідати начальнику, який призначив службове розслідування, про виявлені порушення законодавства, вимог нормативно-правових актів, а також інші недоліки. Виявляти та досліджувати причини і умови, що сприяли скоєному порушенню службової дисципліни, готувати пропозиції щодо їх усунення;

у разі відмови опитуваної особи надати пояснення в обов`язковому порядку документально засвідчити таку відмову складанням акта. Акт засвідчується підписами не менше трьох осіб, одна з яких є особою (членом комісії), якій (якому) доручено проведення службового розслідування;

у разі відмови особи надати пояснення на підставі статті 63 Конституції України цей факт документується за допомогою проставляння нею підпису на бланку пояснення без складання акта. Факт відмови від надання пояснень відображається у висновку, що складається за результатами проведеного службового розслідування;

підготувати та подати на розгляд і затвердження начальнику, який призначив службове розслідування, висновок, підготовлений за його результатами;

після затвердження висновку службового розслідування за письмовим рапортом посадової (посадових) особи (осіб) рядового або начальницького складу, стосовно якої (яких) проводилося службове розслідування, знайомити її (їх) із затвердженим висновком службового розслідування, а також з окремими матеріалами, зібраними в процесі його проведення в частині, яка її (їх) стосується, з дотриманням вимог чинного законодавства України;

за дорученням начальника, який призначив службове розслідування, інформувати заінтересованих осіб на їх вимогу про його результати;

посадова особа (члени комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, персонально відповідає(ють) за повноту, всебічність, об`єктивність та неупередженість зроблених висновків, а також нерозголошення відомостей, що стосуються чи можуть вплинути на проведення службового розслідування, зачіпають права і законні інтереси чи свободи осіб рядового або начальницького складу, стосовно яких воно проводиться.

Особа рядового або начальницького складу, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право:

знати підстави для призначення службового розслідування, яке проводиться щодо неї;

брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі надавати усні чи письмові пояснення, документи, робити заяви, вимагати додаткового вивчення пояснень осіб, які обізнані або причетні до порушення службової дисципліни, а також в опитуванні інших осіб, яким відомі обставини, що вивчаються під час службового розслідування;

звертатися з клопотанням про витребування й долучення до матеріалів службового розслідування нових документів, інших матеріальних носіїв інформації;

висловлювати письмові зауваження щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності посадових осіб, які його проводять;

не надавати будь-яких пояснень щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено чинним законодавством України;

за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними під час його проведення, у частині, яка її стосується;

оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки і в порядку, що визначені чинним законодавством України.

Посадові особи органів і підрозділів цивільного захисту зобов`язані всебічно сприяти проведенню службового розслідування, надавати правдиві пояснення по суті службового розслідування та поставлених їм питань, пред`являти відповідні документи чи матеріали.

Відмова особи рядового або начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, щодо якої проводиться службове розслідування, надавати пояснення не перешкоджає затвердженню висновку про результати службового розслідування.

Стосовно процедурних порушень, то суд зазначає, що в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акту, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акту адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18.

Згідно з ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на вищевикладене, суд звертає увагу, що позивачем не доведено наявності порушень суб`єктом владних повноважень процедури прийняття оскаржуваного наказу, які б могли вплинути на кінцевий результат.

Будь-яких належних доказів невідповідності встановлених службовим розслідуванням фактів дійсним обставинам відсутності позивача на службі ним не наведено, а судом під час розгляду справи - не встановлено.

Відповідно до п. 1 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Пунктом 8 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту вказано, що порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків працівників служби цивільного захисту. Про несумлінність дій (бездіяльності) працівників служби цивільного захисту свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них. Невиконання чи неналежне виконання працівником служби цивільного захисту службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Так, до матеріалів справи долучено копію тексту присяги служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій ОСОБА_1 від 24.06.2011, де останній зобов`язувався дотримуватися законодавства України та нести відповідальність у разі його порушення, що підтверджується особистим підписом ОСОБА_1 .

Згідно абзацу 2 пункту 58 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: невихід на службу без поважних причин.

Відповідно до пункту 68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року №1068-VI на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Факт відсутності позивача на робочому місці з 01.03.2022 підтверджується належними доказами та не заперечується позивачем, що також свідчить на користь висновку, що у вказаний період позивач службові обов`язки не виконував.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідач при винесенні оскаржуваних наказів про застосування дисциплінарного стягнення та наказу про звільнення зі служби діяв у порядку та в межах чинного законодавства України, з урахуванням введенням в Україні воєнного стану.

Суд вважає, що у спірних правовідносинах відповідачем не порушено прав позивача, протилежного судовим розглядом не встановлено, а позивачем не доведено.

Стосовно іншої частини позовних вимог суд зазначає, що оскільки останні є похідними від першої позовної вимоги, то з огляду на висновки суду у даній справі задоволенню також не підлягають.

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають.

Судовий збір підлягає розподілу відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул. Шевченка, буд. 8, м. Харків, 61013, ), Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул. Ньютона, буд. 132А, м. Харків, 61096, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Шляхова