Справа № 320/13181/21
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2023-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Аліменка В.О.

Кузьмишиної О.М.

За участю секретаря Заміхановської Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Київській області «Про накладення дисциплінарного стягнення» №32-д від 19.07.2021 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника Згурівської ДПІ - ОСОБА_1 .

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2022 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погодившись з рішенням суду, позивач - ОСОБА_1 звернулася з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що відповідачем не надано жодних доказів які б свідчили про необ`єктивність та наявність приватного інтересу щодо ФГ «Тетяна 2011» при виконанні позивачем посадових обов`язків та будь-яких рішень з цього приводу позивач не приймала, оскільки не має таких повноважень. Також, апелянт вказує, що позивач, перебуваючи на посаді начальника Згурівської ДПІ, жодним чином не має ані фактичної, ані юридичної можливості впливати на нарахування та сплату ФГ «Тетяна-2011» податків та інших обов`язкових платежів, а також застосування штрафних санкцій та інших видів відповідальності з приводу діяльності. Як наголошує апелянт, один лише факт перебування ФГ «Тетяна 2011» на податковому обліку в Головному управлінні Державної податкової служби у Київській області є недостатнім для визначення наявності у позивача конфлікту інтересів.

21 лютого 2023 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від відповідача - Головного управління Державної податкової служби у Київській області надійшли додаткові пояснення у яких підтримує позицію суду першої інстанції.

13 березня 2023 року електронною поштою до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача - ОСОБА_1 надійшли додаткові письмові пояснення на підтримання апеляційної скарги.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є громадянкою України, що підтверджується відомостями паспорта громадянина України серія НОМЕР_1 , виданий Згурівським РВ ГУ МВС України в Київській області 15.01.1998.

Наказом Головного управління ДПС у Київській області від 27.08.2019 № 9-о «Про призначення працівників», відповідно до пункту 2 частини першої статті 41 Закону України від 10.12.2015 № 889-VІІІ «Про державну службу», призначено в порядку переведення з 28 серпня 2019 року наступних працівників, зокрема, ОСОБА_1 на посаду начальника Згурівської державної податкової інспекції Бориспільського району ГУ ДПС у Київській області.

Наказом Головного управління ДПС у Київській області від 28.12.2020 № 42-о «Про призначення працівників», відповідно до пункту 2 частини першої ст. 41 Закону України «Про державну службу», призначено з 05 січня 2021 року в порядку переведення на роботу до ГУ ДПС у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС, зокрема ОСОБА_1 на посаду начальника Згурівської державної податкової інспекції.

Наказом Головного управління ДПС у Київській області від 18.05.2021 № 500 «Про врегулювання конфлікту інтересів» наказано застосувати форму зовнішнього контролю відповідно до пункту 1 частини другої статті 33 Закону України «Про запобігання корупції» шляхом перевірки стану та результатів виконання начальником Згурівської державної податкової інспекції ГУ ДПС у Київській області ОСОБА_2 завдань, вчинених нею дій, розгляду заяв, змісту прийнятих нею рішень чи проєктів рішень, що приймаються або розробляються під час виконання посадових обов`язків стосовно юридичної особи ФГ «Тетяна 2011» (), якому вона надає в оренду земельну частку (пай), що перебуває на податковому обліку в Згурівській державні податковій інспекції ГУ ДПС у Київській області, як основний платник податків.

Як вбачається з доповідної записки начальника Управління з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Київській області № 232/10-36-14-02 від 19.05.2021 адресованої начальнику ГУ ДПС у Київській області, Управлінням з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Київській області під час здійснення заходів щодо запобігання та виявлення корупції у сфері службової діяльності посадових осіб ГУ ДПС у Київській області відповідно до вимог антикорупційного законодавства в частині перевірок достовірності відомостей, зазначених у деклараціях суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані із виконанням функцій держави встановлено наявність у позивача конфлікту інтересів по відношенню до Фермерського господарства «Тетяна 2011» (), в оренді якого перебуває земельна ділянка, успадкована позивачем.

Відповідно до відомостей Висновку №4/10-36-14-02-11 від 19.05.2021 про результати проведеної перевірки з питань дотримання вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VІІ, який затверджено 19.05.2021 начальником управління з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Київській області О.Воловіним, начальник Згурівської ДПІ ОСОБА_1 24.03.2020 року, відповідно до свідоцтва про право на спадщину №428, отримала право власності на земельну ділянку площею 3.7265 га. (кадастровий № :04:013:0006).

Декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2020 рік, ОСОБА_3 подано 15.03.2021 року, де в розділі 3. «Об`єкти нерухомості» нею задекларовано зазначену земельну ділянку. Окрім того, в розділі 6 «Доходи, в тому числі подарунки» задекларовано дохід від надання майна в оренду в сумі 14907 грн., зазначивши при цьому джерело доходу - фермерське господарство «Тетяна 2011» (), чим зумовлено наявність у ОСОБА_1 приватного інтересу щодо ФГ «Тетяна 2011» ().

Відповідно до даних наявних в АІС «Податковий блок», ФГ «Тетяна 2011» () перебуває на обліку в ГУ ДПС у Київській області (Згурівський район) та являється платником єдиного податку четвертої групи.

Також, у Висновку зазначено, що у начальника Згурівської ДПІ ОСОБА_1 наявний потенційний конфлікт інтересів.

Повідомлення про наявний потенційний конфлікт інтересів ОСОБА_4 , відповідно до вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII, не подавала ані при отриманні доходу від надання майна в оренду в сумі 14907 грн, ані при призначенні на посаду начальника Згурівської ДПІ ГУ ДПС у Київській області 05.01.2021 року.

Як вказала в своєму поясненні ОСОБА_4 , 01.04.2015 року між орендодавцем, її мамою - ОСОБА_5 , та орендарем - ФГ «Тетяна 2011» був укладений договір оренди №50 земельної ділянки площею 3,7265, кадастровий номер :04:013:0006, терміном на 10 років.

Після смерті ОСОБА_5 вона, як спадкоємець за заповітом, спадщину прийняла, та отримала свідоцтво про право на спадщину на вищевказану земельну ділянку від 24.03.2020, що зареєстровано в реєстрі за № 428.

У Висновку відображено, що 25.03.2020 року ОСОБА_1 зверталася до орендаря з проханням розірвати договір, укладений з ОСОБА_5 та перезаключити договір на її ім`я, але отримала письмову відмову у розірванні договору оренди земельної ділянки, чи внесення змін, за відсутності таких підстав відповідно до п.41 даного договору. Таким чином, вона не вступала ні в які правовідносини з орендарем. Договір оренди на її ім`я не переукладався. Грошові кошти за оренду землі (орендну плату) в сумі 14907 грн. отримала виключно, як спадкоємець за заповітом, відповідно до свідоцтва про право на спадщину на вищевказану земельну ділянку від 24.03.2020, що зареєстровано в реєстрі за № 428. Повідомлення про наявний конфлікт інтересів вона не подавала відповідно до вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VІІ, так як вважала, що за відсутності оформлених правовідносин з орендарем його подавати не потрібно.

Факт ознайомлення з вимогами Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VІІ (із змінами) ОСОБА_4 підтвердила в своєму поясненні та розпискою наявною в її особовій справі.

З огляду на встановлені у Висновку результати проведеної перевірки з питань дотримання вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VІІ, перевірку інформації щодо фактів порушення антикорупційного законодавства з боку начальника Згурівської ДПІ ОСОБА_1 закінчено та визначено такою, що знайшла своє підтвердження. Матеріали перевірки вирішено направити до Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Київській області для прийняття рішення згідно чинного законодавства.

Відповідно до відомостей розписки, наявної в матеріалах дисциплінарної справи, ОСОБА_1 ознайомлена із Законом України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІ із змінами, Законом України «Про державну службу» та правилами внутрішнього трудового розпорядку Головного управління ДФС під підпис.

Згідно з поясненнями в.о. заступника начальника ГУ ДПС у Київській області Гері Д., щодо виявлених порушень щодо конфлікту інтересів, який виник у начальника Згурівської ДПІ у Київській області ОСОБА_6 стосовно юридичної особи ФГ «Тетяна 2011» (), якому вона надає в оренду земельну частку (пай), та який перебуває на податковому обліку в Згурівській державній податковій інспекції ГУ ДПС у Київській області, як основний платник податків, повідомив, що йому, як виконуючому обов`язки по керівництву роботою Згурівської ДПІ, нічого не було відомо, так як ОСОБА_1 особисто його не повідомляла про даний факт.

Наказом Головного управління ДПС у Київській області від 29.06.2021 №28-д «Про порушення дисциплінарного провадження» порушено дисциплінарне провадження стосовно начальника Згурівської ДПІ ГУ ДПС у Київській області ОСОБА_6 .

Наказом Головного управління ДПС у Київській області від 19.07.2021 №32-д «Про накладення дисциплінарного стягнення оголошено догану начальника Згурівської ДПІ ОСОБА_7 , за неналежне виконання посадових обов`язків, що призвело до порушення вимоги ст. 43 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ «Про запобігання корупції». Підстава: подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Київській області від 12.07.2021 №12/ДК «Про застосування дисциплінарного стягнення», пояснення ОСОБА_6 .

Не погоджуючись із наказом про накладення дисциплінарного стягнення, позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулює Закон України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 889-VIII).

Частиною першою статті 1 Закону № 889-VIII зазначено, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Відповідно до частини другої статті 1 Закону № 889-VIII, державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Положення частини 1 статті 8 Закону № 889-VIII визначають основні обов`язки державного службовця, а саме: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; з повагою ставитися до державних символів України; обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

За приписами частини 1 статі 65 Закону № 889-VIII, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII, дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Статтею 66 Закону № 889-VIII обумовлено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження; догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення з посади державної служби.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 1700-VII).

У частині першій статті 1 Закону 1700-VII наведено значення термінів, які вживаються у цьому Законі, зокрема:

- потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

- приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

- реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Положеннями підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону № 1700-VII передбачено, що суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є: державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

В силу вимог частини 1 статті 28 Закону № 1700-VII, особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Згідно ч.ч. 2-7 ст. 28 Закону 1700-VII, особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не можуть прямо чи опосередковано спонукати у будь-який спосіб підлеглих до прийняття рішень, вчинення дій або бездіяльності всупереч закону на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб.

Безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність у підлеглої йому особи реального чи потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу.

Національне агентство у випадку одержання від особи повідомлення про наявність у неї реального, потенційного конфлікту інтересів упродовж семи робочих днів роз`яснює такій особі порядок її дій щодо врегулювання конфлікту інтересів.

Безпосередній керівник або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, якому стало відомо про конфлікт інтересів підлеглої йому особи, зобов`язаний вжити передбачені цим Законом заходи для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів такої особи.

У разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона має право звернутися за роз`ясненням до Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону.

Якщо особа отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона звільняється від відповідальності, якщо у діях, щодо яких вона зверталася за роз`ясненням пізніше було виявлено конфлікт інтересів.

Закони та інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, порядок надання окремих видів державних послуг та провадження інших видів діяльності, пов`язаних із виконанням функцій держави, місцевого самоврядування, мають передбачати порядок та шляхи врегулювання конфлікту інтересів службових осіб, діяльність яких вони регулюють.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом Головного управління ДПС у Київській області від 19.07.2021 №32-д «Про накладення дисциплінарного стягнення оголошено догану начальнику Згурівської ДПІ ОСОБА_7 , за неналежне виконання посадових обов`язків, що призвело до порушення вимоги ст. 43 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ «Про запобігання корупції» (а.с. 14).

Підставою прийняття оскаржуваного наказу зазначено: Подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Київській області від 12.07.2021 №12/ДК «Про застосування дисциплінарного стягнення», пояснення ОСОБА_6 .

Згідно Подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Київській області з висновком про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності від 14.07.2021, на підставі розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що в діях начальника Згурівської державної податкової інспекції ОСОБА_1 наявний дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 5 частини другої статті 65 глави другої Закону України «Про державну службу» - невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їх повноважень.

Так, у даному Поданні вказано, що начальником Згурівської ДГП ОСОБА_2 порушено вимоги статті 28 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ «Про запобігання корупції», в частині дотримання порядку врегулювання потенційного конфлікту інтересів.

Згідно пункту 6 Подання, начальник Згурівської ДПІ ОСОБА_8 не повідомила безпосереднього керівника, коли вона дізналася (чи повинна була дізнатися) про виникнення у неї потенційного конфлікту інтересів, пов`язаного з ФГ «Тетяна 2011» (код -).

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що Фермерське господарство «Тетяна 2011» (), є платником єдиного податку та перебуває на обліку в Згурівській ДПІ ГУ ДПС у Київській області.

Отже, на переконання суду першої інстанції, наявність факту надання ОСОБА_1 , яка займає посаду начальника Згурівської ДПС у Київській області, в оренду земельної ділянки ФГ «Тетяна 2011» та отримання доходу від надання майна в оренду за 2020 рік, яке, в свою чергу, перебуває на податковому обліку в Згурівській Державній податковій інспекції Головного управління ДПС у Київській області, свідчить про наявність приватного інтересу щодо вказаного суб`єкта підприємницької діяльності.

Також, судом першої інстанції зазначено, що, виходячи з аналізу повноважень, які ОСОБА_1 мала під час перебування на посаді начальника Згурівської ДПІ ГУ ДПС у Київській області, та факт перебування в оренді земельної ділянки, право власності на яку набуто позивачем 24.03.2020, ФГ «Тетяна 2011» яке перебуває на податковому обліку в Згурівській ДПІ Головного управління ДПС у Київській області, та отримання доходу від надання майна в оренду за 2020 рік, створюють потенційний конфлікт інтересів.

Таким чином, суд першої інстанції вказав, що відповідач правомірно дійшов висновку про наявність потенційного конфлікту інтересів, що, в свою чергу, свідчить про правомірність наказу від 19.07.2021 № 32-д "Про накладення дисциплінарного стягнення".

Колегія суддів не погоджується з вищевказаними висновками суду першої інстанції та вважає їх помилковими, з огляду на наступне.

Аналізуючи сутність поняття конфлікту інтересів у розумінні Закону №1700-VII, Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 23 грудня 2020 року у справі №826/15347/17 зазначив, що поняття потенційного конфлікту інтересів, включає в себе поняття неупередженості та об`єктивності при вчиненні чи не вчиненні певних дій під час виконання повноважень. При цьому поняття потенційного конфлікту інтересів значно ширше і потребує з`ясування інших ознак, а саме наявності у особи приватного інтересу.

Потенційний конфлікт інтересів - це конфлікт інтересів, який може виникнути в майбутньому. Потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Крім того, у вищевказаній постанові у справі №826/15347/17 Верховний Суд наголосив на тому, що потенційний конфлікт інтересів, як і реальний конфлікт інтересів має три елементи.

Перший елемент - це наявність у державного службовця повноваження, які можуть бути використані для задоволення приватного інтересу. Другий елемент - це наявність у державного службовця приватного інтересу в тій сфері, в якій він виконує зазначені вище повноваження. І третій елемент - це ризик впливу приватного інтересу державного службовця на об`єктивність чи неупередженість прийняття ним рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених обов`язків та повноважень в майбутньому.

При цьому, всі три елементи повинні бути доведені, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, зокрема зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Як вбачається з Висновку №4/10-36-14-02-11 від 19.05.2021 про результати проведеної перевірки з питань дотримання вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VІІ, вказуючи про наявність у позивача потенційного конфлікту інтересів, відповідач виходив з того, що, відповідно до посадової інструкції начальника Згурівської ДПІ до основних посадових обов`язків ОСОБА_1 входить:

- забезпечення роботи з надання якісного сервісного обслуговування, адміністративних та інших послуг;

- контроль за дотриманням чинного законодавства при застосуванні спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності фізичними особами - підприємцями;

- організація роботи по реєстрації та обліку платників податків, рахунків о, платників податків, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням;

- реєстрація та облік реєстраторів розрахункових операцій, книг обліку розрахункових операцій та розрахункових книжок;

- забезпечення обліку платників єдиного внеску, ведення реєстру страхувальників.

Водночас, апелянт наголошує на тому, що відповідачем не надано жодних доказів які б свідчили про необ`єктивність та наявність приватного інтересу щодо ФГ «Тетяна 2011» при виконанні позивачем посадових обов`язків, та будь-яких рішень з цього приводу позивач не приймала, оскільки, не має таких повноважень.

Також, апелянт вказує, що позивач, перебуваючи на посаді начальника Згурівської ДПІ, жодним чином не має ані фактичної, ані юридичної можливості впливати на нарахування та сплату ФГ «Тетяна-2011» податків та інших обов`язкових платежів, а також застосування штрафних санкцій та інших видів відповідальності з приводу діяльності.

Як наголосив Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 23 грудня 2020 року у справі №826/15347/17, стверджуючи про приватний інтерес необхідно зазначити в чому він проявляється чи може бути проявлений.

Дослідивши Посадову інструкцію державного службовця за посадою начальника ДПІ, яка затверджена начальником Головного управління ДПС у Київській області 13.01.2021, а також, Висновок №4/10-36-14-02-11 від 19.05.2021 про результати проведеної перевірки з питань дотримання вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VІІ, колегія суддів зазначає, що висновок відповідача про наявність у ОСОБА_1 приватного інтересу щодо ФГ «Тетяна-2011» грунтується на припущеннях.

Так, відповідачем не вказано в чому проявляється приватний інтерес позивача щодо ФГ «Тетяна-2011», так само, відповідачем не вказано, які посадові обов`язки ОСОБА_1 , як начальника Згурівської ДПІ, надають можливість позивачу приймати будь-які рішення щодо даного Фермерського господарства.

На переконання колегії суддів, один лише факт перебування ФГ «Тетяна 2011» на податковому обліку в Згурівській Державній податковій інспекції Головного управління ДПС у Київській області є недостатнім для визначення наявності у позивача конфлікту інтересів.

З огляду на вищевказане, Головним управлінням Державної податкової служби у Київській області не доведено належними та допустимими доказами наявність у ОСОБА_1 потенційного конфлікту інтересів щодо ФГ «Тетяна-2011», а отже, оскаржуваний наказ фактично прийнято на гіпотетичних припущеннях наявності у позивача потенційного конфлікту інтересів.

Крім того, колегія суддів зазначає, що позивача не було ознайомлено з матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на неї дисциплінарного стягнення, що позбавило її можливості внести свої зауваження, надати додаткові пояснення та документи для встановлення обставин, які мають значення для справи.

Враховуючи вищезазначене, наявні підстави для задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування наказу Головного управління ДПС у Київській області «Про накладення дисциплінарного стягнення» №32-д від 19 липня 2021 року.

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , а тому рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення адміністративного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи викладені в апеляційній скарзі спростовують висновки суду першої інстанції та знайшли своє належне підтвердження в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, допущені судом першої інстанції порушення норм матеріального права призвели до неправильного вирішення справи, а тому, оскаржуване рішення підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2022 року скасувати та прийняти нове рішення.

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Київській області «Про накладення дисциплінарного стягнення» №32-д від 19 липня 2021 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області (03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5-а, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в загальному розмірі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00 коп.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Аліменко В.О.

Кузьмишина О.М.

Повний текст постанови виготовлено 20.03.2023 р.