Справа № 580/1915/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
20 березня 2023 року справа № 580/1915/23
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи
за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )
до військової частини НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 )
про визнання протиправним і скасування індивідуального акта у частині, постановив ухвалу.

16.03.2023 вх.9898/23 (через систему Електронний суд 15.03.2023) до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до військової частини НОМЕР_2 , просить:
- визнати протиправними дії відповідача під час проведення службового розслідування щодо позивача на підставі наказу командира військової частини НОМЕР_2 від 30.12.2022 №130;
- визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_2 від 30.12.2022 №131 «Про результати службового розслідування» у частині, що стосується позивача;
- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу додаткову грошову винагороду за грудень 2022 року у повній мірі;
- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу щомісячну премію за грудень 2022 року у повній мірі.
Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.
Адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Відповідно до п. 4 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Згідно з п.9 частини 5 статті 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.
Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб (висновки у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 912/1856/16, від 14.05.2019 у справі № 910/11511/18, у справі №910/7164/19).
Вимоги: зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу додаткову грошову винагороду за грудень 2022 року у повній мірі; зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу щомісячну премію за грудень 2022 року у повній мірі є передчасними, позаяк позивач обрав самостійний спосіб захисту згідно п.2 ч.1 ст.5 КАС України, проте вимоги зобовязального характеру не обгрунтував і не враховує різні наслідки згідно п.3 і п.4 ч.1 ст.5 КАС України. Суд покликаний захистити порушене право, яке позивач не окреслив усупереч вимог п.4,5,9 ч.5 ст.160 КАС України.
Згідно з частиною 2 статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов?язки.
Позивач у позовній заяві визначає третіх осіб - Міністерство оборони України та Генеральний штаб Збройних Сил України, проте не зазначає на які права або обов?язки Міністерства оборони України та Генерального штабу Збройних Сил України може вплинути рішення у цій справі.
Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі №9901/35/19 під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, що має сформулюватися максимально чітко і зрозуміло. Тому особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Позивач обирає спосіб захисту щодо дій, що не відповідає ч.1 ст.5 КАС України. Третю вимогу формує щодо додаткової грошової винагороди за грудень, проте відповідно до якого нормативно-правового акта і у якій розбіжній сумі не визначає - власний розрахунок не надає.
19.07.2022 набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» № 2352, яким внесені зміни до діючого законодавства про працю. Згідно з частиною першою та другою статті 233 Кодексу законів про працю України (строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів) викладені у редакції: «працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові під час звільнення, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому під час звільненні (стаття 116 КЗпП). Відповідно до редакції статті 234 КЗпП вказано, що поновлення строків, пропущених з поважних причин, можливе, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (ст. 116 КЗпП), минуло не більше одного року.
Усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України позивач не повідомляє ел.пошту.
Згідно з частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п?яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ч.1 ст.169, 241-243, 248, 256, 294 КАС України, суд
УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправним і скасування індивідуального акта у частині залишити без руху.
Надати позивачу десять днів з дня, наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків позовної заяви шляхом обгрунтування змісту і характеру порушеного права позивача та втручання відповідачем у контексті ч. 2 ст.2 КАС України; надання до письмових пояснень на які права або обов?язки Міністерства оборони України та Генерального штабу Збройних Сил України може вплинути рішення у справі та надання обгрунтованого клопотання щодо залучення третіх осіб на чиїй стороні і з якими вимогами; обгрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду, формування вимог відповідно до частини 1 статті 5 КАС України; оформлення позову із зазначенням адреси електронної пощти позивача/про її відсутність.
Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява належить поверненню.
Ухвала набирає законної сили з дати підписання суддею та не оскаржується.
Копію ухвали направити позивачеві.
Суддя Лариса ТРОФІМОВА