Справа № 240/25571/22
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2023-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2023 року м. Житомир справа № 240/25571/22

категорія 108020200

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Токаревої М.С., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом приватного підприємства "Контакт" до Тернопільської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови,

встановив:

Позивач звернуся до суду з позовом у якому просить:

-визнати протиправним і скасувати видане Тернопільською митницею Держмитслужби України Рішення про коригування митної вартості товарів від 21.09.2022 № UA403030/2022/000046/2;

- визнати протиправною і скасувати видану Тернопільською митницею Держмитслужби України Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 21.09.2022 № UA403030/2022/000601.

В обґрунтування позову зазначає, що відповідачем протиправно скориговано митну вартість товару та винесено картку відмови, оскільки документами, які підтверджують суму, яка підлягає сплаті та була сплачена за товар, імпортований нашим підприємством, є: проформа-інвойс № KSA-210715 від 15.07.2021, комерційний інвойс № UAS-210930 від 30.09.2021, упаковочний лист № UAS-210930 від 30.09.2021, експортна митна декларація №88693601 від 18.01.2022, платіжні доручення №35 від 01.09.2021 і №43 від 28.10.2021 про повну оплату вартості товару. Відповідачем не взято уваги, те, що у зв`язку з воєнним станом та закриття всіх морських портів України, що унеможливлювало поставку товару, Продавець за домовленістю з Покупцем вирішив перенаправити товар в порт Констанца (Румунія) з подальшою поставкою в Україну на умовах DAP Тернопіль, взявши на себе всі витрати по транспортуванню, що підтверджується доповненням №6 від 04.04.2022 до контракту KSA-161111 від 11.11.2016 та листом фірми "Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd." від 15.04.2022 №405. Митна вартість товару не змінилася.

Крім того, коригування було здійснено виходячи з цінової інформації на подібний товар, яка міститься в ЄАІС, на підставі МД UA403030/2022/013120 від 06.07.2022 на рівні 2,18 дол. США/кг. Разом і виробник товару і товар за вказаною декларацією є різними, відтак вартість інша. З огляду на вказане, вважає протиправними спірні рішення.

Провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач надіслав до суду відзив на позов, в якому просить у задоволенні позову відмовити. Зазначає, що в гр. № 8 декларації митної вартості вказано джерело інформації "Сайт експортера", відомості з сайту експортера не надавалися. До МД подано рахунок фактуру № UAS-210930 від 30.09.2021, в якій зазначено умови поставки CIF Одеса, проте, в графі 20 МД заявлено DAP Тернопіль, та рахунок проформу № KSA210715 від 15.07.2021, в якій зазначено умови поставки CIF Одеса, в графі 20 МД заявлено DAP Тернопіль. Також подано до МД копію митної декларації країни відправлення №88693601 від 18.01.2022, в якій зазначено умови поставки CIF, та коносамент № MEDUX2802999 від 23.05.2022 в якому зазначено контракт на перевезення № 174795-1-ST який до МД не подавався.

У зв`язку з цим, митна вартість визначена за резервним методом. Для визначення митної вартості при винесенні рішення про коригування митної вартості від 21.09.2022 №UА403030/2022/000046/2 використано рівень митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, визначений відповідно до раніше визнаної (визначеної) митної вартості товарів, зокрема, товару № 1 згідно BМД від 06.07.2022 UА403030/2022/013120 на рівні 2,18 дол. США/кг.

Позивач подав до суду відповідь на відзив, в якому зазначив, що правильно задекларували в митній декларації умови поставки DAP Тернопіль і не зобов`язані були включати в митну вартість імпортованого товару страхування і транспортні витрати продавця та підтверджувати їх відповідачу. Всі надані документи, дозволяли впевнитися і в ціпі, яка підлягала до сплати за оцінювані товари, і в числових значеннях складових митної вартості товарів. Ніяких розбіжностей вони не містили і не давали жодних підстав для обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Ухвалою від 26.12.2022 розгляд справи призначено у судовому засіданні з викликом учасників справи.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши подані сторонами письмові докази, суд встановив наступні обставини.

На виконання зовнішньоекономічного контракту № KSA-161111 від 11.11.2016, укладеного між фірмою Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd. (Китай) та Приватним підприємством "Контакт" (Україна), згідно із рахунком-проформою № KSA210715 від 15.07.2021, рахунком-фактурою (інвойс) № UAS-210930 від 30.09.2021 позивачем на митну територію України ввезено товари: «Каменерізальні верстати в комплекті з інструментом…», «Промисловий радіопульт дистанційного керування підіймальними механізмами...».

19 вересня 2022 року уповноваженою особою агентом з митногооформлення ОСОБА_1 , було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ № UA403030/2022/018954, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари:

Товар 1: «Каменерізальні верстати в комплекті з інструментом: Верстат окантовочний, модель MAS-1 -2 к-та: потужність 15-18кВт, максимальний робочий розмір різки 3200х2000х180мм, габаритні розміри: 6000х5000х2800мм; Верстат мостовий, модель MAS-1600 -2 к-та: потужність 22кВт, габаритні розміри: 6000х4700х3300мм. Всього -4 к-та. Призначені для розрізання каменю. Не військового призначення та неподвійного використання. Верстати у розібраному вигляді для зручності транспортування. Виробник -Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd, Китай.».

Товар 2: «Промисловий радіопульт дистанційного керування підіймальними механізмами - TELECRANE, моделі: F23A++, C-600, C-800, F24-4D2S -305 комлектів. Призначені для дистанційного керування підіймальними механізмами. Не військового та не спеціального призначення і неподвійного використання. Виробник - Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd, Китай.».

До даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою Позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

- пакувальний лист № UAS-210930 від 30.09.2021;

- рахунок-проформа № KSA210715 від 15.07.2021;

- рахунок-фактура (інвойс) № UAS-210930 від 30.09.2021;

- коносамент № MEDUX2802999 від 23.05.2022;

- накладна УМВС № 002495 від 01.09.2022;

- сертифікат про походження товару № 22C3502M4083/00001 від 21.01.2022;

- банківський платіжний документ, що підтверджує вартість товару № 43

від 28.10.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 6 від 04.04.2022;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є

виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не

супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № KSA-161111 від 11.11.2016.

Разом з тим, відповідачем було виявлено розбіжності в поданих документах та те, що позивачем документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, у зв`язку з чим, митницею 19.09.2022 електронним повідомленням направлено уповноваженій особі декларанта вимогу про надання додаткових документів наступного змісту: «Прошу надати оригінали товаросупровідних документів згідно вимог пункту 2 статті 264 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року N 4495-VI.

Прошу надати додаткові документи, які підтверджують числове значення складової митної вартості товару згідно вимог пункту 3 статті 53 Митного кодексу України ві13 березня 2012 року N 4495-VI а саме: експортні декларації відправника, платіжні, банківські документи про оплату даного товару та рахунки на транспортні витрати.

Відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ надати документи:

- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються

оцінюваного товару;

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують

вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

- страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість

страхування.

У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи:

- прайс-листи.

Прошу надати додаткові документи, які підтверджують коди товарів згідно з УКТ ЗЕД.».

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці додатково було надано:

- прайс-лист виробника товару № б/н від 01.09.2021;

- висновок про вартісні характеристики товарів В-2224 від 19.09.2022;

- платіжне доручення № 35 від 01.09.2021;

- копія митної декларації країни відправлення № 88693601 від 18.01.2022.

Крім того, листом-поясненням № 2 від 21.09.2022 декларант повідомив митницю про те, що більше додаткової інформації надано не буде.

Так, за результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 21.09.2022 №UА403030/2022/000046/2.

У рішенні зазначено, що в гр. № 8 декларації митної вартості вказано джерело інформації "Сайт експортера", відомості з сайту експортера не надавалися. Встановлено, що до МД подано рахунок фактуру № UAS-210930 від 30.09.2021, в якій зазначено умови поставки CIF Одеса , в графі 20 МД заявлено DAP Тернопіль, та рахунок проформу №KSA210715 від 15.07.2021, в якій зазначено умови поставки CIF Одеса, в графі 20 МД заявлено DAP Тернопіль.

Також подано до МД копію митної декларації країни відправлення № 88693601 від 18.01.2022, в якій зазначено умови поставки CIF, та коносамент № MEDUX2802999 від 23.05.2022 в якому зазначено контракт на перевезення № 174795-1-ST який до МД не подавався.

Також встановлено, що за оформленою МД UA403030/2022/ 013120 від 06.07.2022 декларантом було визначено самостійно митну вартість на дану партію товарів за резервним методом на рівні 2,18 дол. США/кг.

У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою.

Враховуючи надані додаткові документи, заявлена митна вартість не може бути визначена.

За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59 63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості товару №1 взято інформацію щодо визнаної митної вартості товарів, зокрема, товару №1 згідно ЕМД від 06.07.2022 UА403030/2022/013120 на рівні 2,18 дол. США/кг.

На підставі вказаного рішення, відповідач видав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 21.09.2022 № №UA403030/2022/000601.

Позивач, вважаючи такі рішення і картку відмови протиправними, звернувся із вказаним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Приписами статей 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

За змістом частини першої статті 51, частини першою статті 52 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу; заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Частиною другою статті 52 Митного кодексу України визначено, що декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з частинами першою, другою статті 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частини третьої статті 53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

За приписами статті 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною п`ятою статті 54 Митного кодексу України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Згідно з частиною першою статті 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Статтею 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 (визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів) і 60 (визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 (визначення митної вартості на основі віднімання вартості) Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 (визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Частинами другою та третьою статті 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 58 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

19.09.2022 позивачем подано до відділу митного оформлення №2 митного посту "Тернопіль" Тернопільської митниці Держмитслужби електронну митну декларацію типу ІМ-40 UA403030/2022/018956 для здійснення митного оформлення ввезених товарів - "Каменерізальні верстати з комплектом інструментів... Всього 4 комплекти" загальною вартістю 30950 дол. США, вага нетто 17100 кг, за кодом згідно УКТЗЕД , заявивши митну вартість товару за основним (1, першим) методом визначення митної вартості, тобто за ціною договору (вартістю операції), виходячи з вартості 1,81 дол. США за 1 кг товару.

Факт придбання нами вказаного товару підтверджується контрактом KSA- 161111 від 11.11.2016 з фірмою «Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd.» (Китай), додатком №6 від 04.04.2022 до цього контракту, проформою-інвойсом № KSA-21015 від 15.07.2021, комерційним інвойсом UAS-210930 від 30.09.2021, упаковочним листом UAS-210930 від 30.09.2021, експортною митною декларацією №88693601 від 18.01.2022, платіжними дорученнями №35 від 01.09.2021 і №43 від 28.10.2021 про оплату вартості товару.

Детальніше, до даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи: пакувальний лист № UAS-210930 від 30.09.2021; рахунок-проформа № KSA210715 від 15.07.2021; рахунок-фактура (інвойс) № UAS-210930 від 30.09.2021; коносамент № MEDUX2802999 від 23.05.2022; накладна УМВС № 002495 від 01.09.2022; сертифікат про походження товару № 22C3502M4083/00001 від 21.01.2022; банківський платіжний документ, що підтверджує вартість товару № 43 від 28.10.2021; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 6 від 04.04.2022; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № KSA-161111 від 11.11.2016.

В подальшому на вимогу митниці додатково було надано: прайс-лист від 01.09.2021, де зазначена технічна та цінова інформація виробника, висновок ТПП про вартісні характеристики товару № В-2224 від 19.09.2022, платіжне доручення №35 від 01.09.2021, експортну митну декларацію країни відправлення від 18.01.2022.

Разом з тим, за результатами аналізу вказаних документів, відповідач вирішив, що митна вартість не може бути визначена за основним методом та прийняв рішення про її коригування.

Такі висновки відповідача ґрунтуються на наступних доводах:

В гр. № 8 декларації митної вартості вказано джерело інформації "Сайт експортера", відомості з сайту експортера не надавалися. Встановлено, що до МД подано рахунок фактуру № UAS-210930 від 30.09.2021, в якій зазначено умови поставки CIF Одеса , в графі 20 МД заявлено DAP Тернопіль, та рахунок проформу № KSA210715 від 15.07.2021, в якій зазначено умови поставки CIF Одеса, в графі 20 МД заявлено DAP Тернопіль.

Також подано до МД копію митної декларації країни відправлення № 88693601 від 18.01.2022, в якій зазначено умови поставки CIF, та коносамент № MEDUX2802999 від 23.05.2022 в якому зазначено контракт на перевезення № 174795-1-ST який до МД не подавався.

Також встановлено, що за оформленою МД UA403030/2022/ 013120 від 06.07.2022 декларантом було визначено самостійно митну вартість на дану партію товарів за резервним методом на рівні 2,18 дол. США/кг.

У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою.

Отже, відповідач вказує, зокрема, на розбіжність в товаросупровідних документах зазначення умов поставки CIF "Одеса" згідно Правил Інкотермс- 2010, а в митній декларації - умов поставки DAP "Тернопіль", та відсутність числових значень складових митної вартості та на обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою.

Суд не погоджується з висновками відповідача, з огляду на таке.

Дійсно, як свідчать матеріали справи, 19.09.2022 було подано до митного оформлення митну декларацію (надалі - МД) типу ІМ40ДЕ № UA403030/2022/018954, у якій зазначено умови поставки товару DAP "Тернопіль".

За умовами контракту № KSA-161111 від 11.11.2016, укладеного між фірмою Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd. (Китай) та Приватним підприємством "Контакт" (Україна), товар перевозиться на умовах CIF "Одеса".

Товаросупровідні документи на придбаний позивачем товар (комерційний інвойс, рахунок-проформа, митна декларація країни експорту) містять посилання на умови поставки CIF "Одеса" згідно Правил Інкотермс- 2010 (морським транспортом).

Як пояснив в судовому засіданні представник позивача спростовуючи вказані доводи відповідача стосовно розбіжностей у товаросупровідних документах, зміна правил умов поставки була зумовлена закриттям порту Одеса через введення в Україні воєнного стану, що унеможливлювало поставку товар у місце призначення. Тому, за домовленістю з Продавцем вирішено перенаправити товар в порт Констанца (Румунія) з подальшою поставкою в Україну на умовах DAP Тернопіль. При цьому, всі витрати по транспортуванню взяв на себе Продавець. Проте ці обставини митниця залишила без уваги.

На підтвердження таких доводів позивач надав до матеріалів справи доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 6 від 04.04.2022 та лист від продавця від 15.04.2022 №405 про зміну умов поставки.

Зі змісту доповнення слідує, що сторони домовилися викласти пункти контракту в наступній редакцій:

1.1 Продавець зобов`язується поставити, а Покупець зобов`язується прийняти і сплатити товар, - на умовах DAP Тернопіль, Україна. Конкретний перелік, кількість, ціна і умови постачання товару будуть вказані в товаросупровідних інвойсах по кожній товарній партії, але визначається в Проформ-інвойсі.

3.1.Ціна товарів (на умовах DAP Тернопіль) встановлюється в доларах США і визначається сторонами контракту в Проформ-інвойсі підписаному обома сторонами.

4.5.Товар передається перевізникові для перевезення на умовах: DAP Тернопіль.

6.1.100% суми Проформ-інвойса будуть заплачені на протязі 120 робочих днів після вигрузки товару на склад Покупця.

Отже, сторонами за їх згодою було змінено умови поставки товару шляхом внесення доповнення до контракту . Суд звертає увагу, що зазначене доповнення №6 надавалося при до митного оформлення товару на митниці, що відповідачем не заперечується.

Однак, відповідач протиправно на вказані обставини не звернув увагу та доповнення до контракту не врахував, що призвело до безпідставного коригування митної вартості товару та донарахування митних платежів.

Крім того, до матеріалів справи позивач надав лист продавця товару Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd. (Китай) від 15.04.2022 №405 про зміну умов поставки.

У листі зазначено: цим листом сповіщаємо, що при перевезенні товарів в контейнерах MSCU5379779, CXDU2003165 згідно контракту № KSA - 161111 від 11.11.2016 яким було передбачено умову постачання - CIF Одеса (до території України), Оскільки сталося закриття порту Одеса і інших портів України, у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні, ми перенаправили ці контейнера через найближчий порт Констанца (Румунія) і м.Тернопіль в Україну на умова DAP Тернопіль, згідно взятих на себе зобов`язаннь постачання вантажу на територію України. Всі витрати по доставці до м.Тернопіль (Україна) ми взяли на себе. Страхування вантажу при цьому не здійснювалося. За результатами домовленості було підписано доповнення № 6 від 04.04.2022 до діючого контракту, в якому ми закріпили наші домовленості з Покупцем."

Як зазначалося, позивачем та Продавцем змінено умови поставки товару шляхом внесення у письмовому вигляді доповнення до контракту. Таке доповнення надавалося до митного оформлення проте не було враховано митним органом, що визнано судом протиправним.

Лист у Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd. (Китай) від 15.04.2022 №405 є підтвердженням зміни умов поставки та підписання доповнення №6 до контракту за домовленістю сторін.

Також, суд зазначає, що відповідно до Правил Інкотермс-2010 згідно з базисом DAP (Delivered At Place - Поставка в місце призначення), Продавець несе ризики за вантаж до моменту його доставки в місце призначення. Умова може застосовуватися до будь-якого способу перевезення.

За умовами DAP вантажовідправник передає товар одержувачу готовим до розвантаження в кінцевому пункті призначення. Всі транспортні витрати лягають на Продавця, у той час як митне оформлення (для імпорту) оплачує Покупець.

За таких обставин транспортні витрати Продавця не включаються до вартості товару і не впливають на його митну вартість. При цьому Продавець не зобов`язаний повідомляти Покупця про свої понесені витрати та документально їх підтверджувати.

Отже, доводи відповідача щодо заявлення декларантом в митній декларації неповних та недостовірних відомостей про митну вартість та числових значень її складових є необґрунтованими.

В той же час, суд звертає увагу, що відповідач не вказує, які саме складові митної вартості нами не підтверджено документально.

Разом з тим, суд зазначає, що позивачем правомірно задекларовано в митній декларації умови поставки DAP Тернопіль. Він не зобов`язаний був включати в митну вартість імпортованого товару транспортні витрати Продавця та підтверджувати їх відповідачу.

Також, позивач не зобов`язаний був декларувати і страхування товару, оскільки згідно додатку №5 від 01.07.2021 до контракту KSА-161111 від 11.11.2016 страхування не передбачено.

Всі витрати по перевезенню товару поніс Продавець. Страхування товару при цьому не здійснювалось, що підтвердив Продавець у листі від 15.04.2022 №405.

У розумінні ст.49 МКУ митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю (ч.5 ст.58 МКУ). Розширеному тлумаченню ці положення закону не підлягають.

Отже, згідно матеріалів справи, вартість товару та сума, яка підлягала сплаті і була сплачена Продавцю підтверджується наступними доказами:

підтверджується контрактом KSA- 161111 від 11.11.2016 з фірмою «Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd.» (Китай), додатком №6 від 04.04.2022 до цього контракту, проформою-інвойсом № KSA-21015 від 15.07.2021, комерційним інвойсом UAS-210930 від 30.09.2021, упаковочним листом UAS-210930 від 30.09.2021, експортною митною декларацією №88693601 від 18.01.2022, платіжними дорученнями №35 від 01.09.2021 і №43 від 28.10.2021 про оплату вартості товару.

Суд зазначає, що всі ці документи були надані позивачем митниці і вони однозначно підтверджують вартість товару та суми, яка підлягала сплаті і була сплачена нами Продавцю.

При цьому, відповідачем суду не доведено в чому саме полягають виявлені ним розбіжності в поданих для митного оформлення документах, який вони мають вплив на правильність визначення митної вартості, що передбачено ч.3 ст.53 МК України; які саме складові митної вартості не підтверджені документально; та яких саме відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена, або підлягає сплаті за товар, не вистачає.

Митний орган зобов`язаний довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Вимоги частин третьої-четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів.

Суд при цьому зазначає, що матеріали справи не містять, а відповідачем не наведено належних та достатніх аргументів з приводу того, що подані позивачем документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості товару, чи є недостатніми для визначення митної вартості товару за основним методом (ціною договору).

За таких обставин суд критично оцінює позицію відповідача щодо наявності у поданих декларантом документах розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості.

Крім того, що визначення митної вартості відповідачем за резервним методом.

Для визначення митної вартості за резервним методом при винесенні рішення про коригування митної вартості від 21.09.2022 №UА403030/2022/000046/2 використано рівень митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, визначений відповідно до раніше визнаної (визначеної) митної вартості товарів, зокрема, товару № 1 згідно BМД від 06.07.2022 UА403030/2022/013120 на рівні 2,18 дол. США/кг.

Відповідач зазначає, що у рішенні про коригування митної вартості №UA403030/2022/000046/2 від 21.09.2022 митним органом використано інформацію щодо раніше визнаної митної вартості товару (товару аналогічного з оцінюваним товаром, відправником якого являється те ж саме підприємство - Xiamen Riches Firm International, ввезеного із тієї ж країни відправлення - Китай тощо) згідно митного оформлення, яке вже було здійснено Позивачем за резервним методом визначення митної вартості згідно митної декларації № UA403030/2022/013120 від 06.07.2022.

По перше, суд зазначає, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 27.11.2018 року у справі №826/16046/16.

Так, відповідач в обґрунтування прийнятих ним рішень вказує на ввезення аналогічного товару, утім, розрахунок митної вартості у вказаних випадках та у межах спірних правовідносин не може бути тотожним.

Відповідно до висновків Верховного Суду наявність в базі даних ЄАІС ДФС інформації про те, що товар, який задекларовано та ввезено в Україну за іншою вартістю, ніж задекларовано позивачем, за відсутністю інших, визначених законом підстав, не може бути підставою для коригування митної вартості товару, ввезеного позивачем, оскільки з бази даних не вбачається умови договору, між ким він укладався, при цьому безліч обставин можуть впливати на ціну товару (його характеристика, виробник, умови і обсяги поставки, наявність знижок), адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономної волі і свободи договору (постанови Верховного Суду від 04.09.2018 по справі № 814/2659/16, від 21.08.2018 по справі № 804/7845/17, від 07.12.2018 по справі №809/4367/15).

Окрім цього, відповідно до п.2.1. Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Однак, в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару відповідачем не наведено порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що є порушенням ч.2 ст.55 МК України.

Зазначена позиція відповідає висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 21.01.2020 року у справі №813/5405/15, від 31.01.2020 року у справі №804/7761/16.

За приписами ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Оцінюючи рішення про коригування митної вартості товару в частині, що стосується визначення митної вартості товару за резервним методом, суд враховує, що письмове рішення митниці про коригування заявленої митної вартості товарів відповідно до закону має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування. Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

В оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів відповідачем не вказано обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної митницею у спірному рішенні, а лише містяться посилання на те, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Крім того, суд звертає увагу, що згідно митної декларації № UA403030/2022/018954 від 19.09.2022, що стосується спірних правовідносин, позивачем на митну територію України ввезено товари: «Каменерізальні верстати в комплекті з інструментом…», "Промисловий радіопульт дистанційного керування підіймальними механізмами."

Виробник товару -Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd, Китай.».

В той же час, згідно митної декларації № UA403030/2022/013120 від 06.07.2022, придбаний товар, митне оформлення по якому здійснено за резервним методом: Машина бурильна для камня в комплекті з інструментом.... Приладдя для каменерізальних верстатів....Інструменти ручні гідравлічні...тощо.

Виробник товару - Xiamen Riches Firm International (Китай).

Отже, суд зазначає, що і назви товару, що ввозив на митну територію України позивач, і виробники цього товару є різними, не є ідентичними. У вказаних постачальників назва міста "Xiamen", тому найменування виробників є просто схожими, що не свідчить про одного й того ж виробника.

Крім того, з огляду на те, що і виробники і товари за вказаним деклараціями є різними, відтак митна вартість таких товарів є також неоднаковою.

Отже, вказана відповідачем митна декларація не містять жодних параметрів, об`єктивно необхідних для судження про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність з товари, що ввозились позивачем. Потрібні для такого судження характеристики товару можуть бути з`ясовані лише у спосіб порівняння змісту поданих до митного оформлення документів з документами про властивості раніше імпортованого товару. Проте, у спірних правовідносинах, як з`ясовано судом, митним органом такого порівняння зроблено не було. До суду документів, котрі б висвітлювали характеристики імпортованого позивачем товару та товару, митна вартість якого була взята митницею за зразок для обчислення, подано не було.

Отже, відповідачем при здійсненні коригування митної вартості за резервним методом не дотримано вимог п. 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598.

Висновок митниці про можливість визначення митної вартості оцінюваних товарів на рівні митної вартості раніше імпортованого товару є недоведеним за правилами ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України через відсутність доказів відповідності оцінюваних товарів раніше імпортованим.

Суд зауважує, що у спірних правовідносинах матеріалами справи підтверджено надання позивачем під час митного оформлення товару документів, що містять у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

Відповідачем не доведені неповнота, неточність чи недостатність наданих позивачем з митною декларацією документів та наведених в них відомостей для визначення митної вартості товарів за основним методом, наявність установлених частинами першою та другою статті 58 Митного кодексу України обмежень для застосування першого методу та обставин, зазначених в частині шостій статті 54 Митного кодексу України, для відмови у митному оформленні товару за першим методом, а, отже, і підстав для застосування положень частини третьої статті 57 та частини третьої статті 58 Митного кодексу України, тобто використання другорядного методу визначення митної вартості товарів при недоведеності неможливості її визначення за основним.

Правова позиція щодо необхідності доведення відповідачем обставин неповноти, неточності чи недостатності наданих позивачем з митною декларацією документів та наведених в них відомостей для визначення митної вартості товарів за основним методом викладена у постанові Верховного Суду від 02.07.2020 у справі № 826/23118/15.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідач не довів, що вартість ввезеного товару, яку взято за основу для коригування вартості згідно зі спірним рішенням, визначено з урахуванням індивідуальних ознак товарів, що можуть свідчити про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність з товаром, ввезеним позивачем та не надано доказів, що ввезення вказаних товарів відбувалось на тих же умовах доставки та з тією ж самою відстанню.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При розгляді справи суд дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваних рішень відповідач діяв необґрунтовано, тобто без врахування всіх обставин, які мають значення при прийнятті рішень, що зумовлює висновок суду про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити у повному обсязі.

У зв`язку із задоволенням позову, згідност.139 КАС України, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору.

Керуючись статтями 242-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

Позов Приватого підприємства "Контакт" (вул. Іршанська, 3, оф. 20,Нова Борова, Хорошівський район, Житомирська област,12114. ) до Тернопільської митниці Державної митної служби України (вул. Текстильна, 38,Тернопіль,46004. ), про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови, задовольнити .

Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів від 21.09.2022 №UA403030/2022/000046/2.

Визнати протиправним та скасувати, видану Тернопільською митницею Державної митної служби України, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 21.09.2022 № №UA403030/2022/000601.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці Державної митної служби України на користь Приватного підприємства "Контакт" судовий збір у розмірі 5952,09 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева