Справа № П/811/4240/14
Суддя: Баранник Н.П.
Дата ухвалення: 2023-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

16 березня 2023 року справа № П/811/4240/14

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Баранник Н.П.,

суддів: Малиш Н.І., Щербака А.А.,

за участю секретаря судового засідання: Яковенко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Служби безпеки України на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2022 року у справі № П/811/4240/14 (суддя Хилько Л.І.) за заявою Служби безпеки України про поворот виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 22 липня 2021 року у справі адміністративним позовом ОСОБА_1 до Служби безпеки України, Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення грошового забезпечення та моральної шкоди, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Служби безпеки України (далі - відповідач-1), Міністерства юстиції України (далі - відповідач-2), в якому просив:

- визнати протиправним і скасувати наказ Голови Служби безпеки України від 23 жовтня 2014 року за №10/12-ОС щодо звільнення з посади заступника начальника Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області відповідно пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про очищення влади»;

- стягнути із Служби безпеки України на його користь середньомісячне грошове забезпечення з урахуванням всіх видів забезпечення, які нараховувались відповідно до посади заступника начальника УСБУ в Кіровоградській області, за весь час вимушеного прогулу (з моменту звільнення з посади 23 жовтня 2014 року по момент звільнення зі служби 12 січня 2016 року);

- зобов`язати Службу безпеки України:

- перерахувати розмір матеріальної допомоги на оздоровлення та соціально-побутові потреби з моменту звільнення з посади 23 жовтня 2014 року по момент звільнення зі служби 12 січня 2016 року;

- перерахувати розмір одноразової вихідної грошової винагороди при звільненні з військової служби (при виході на пенсію розраховується з врахуванням розміру грошового забезпечення за останні 2 роки дійсної служби);

- перерахувати військову пенсію та направити до органів пенсійного фонду грошовий атестат з проведеними перерахунками;

- зобов`язати Службу безпеки України вибачитися перед позивачем за незаконне звільнення з посади, шляхом розміщення відповідної інформації на офіційному веб-сайті СБ України;

- зобов`язати Службу безпеки України поінформувати Міністерство юстиції України про відкликання відомостей про застосування до позивача заборони, передбаченої частинами третьою або четвертою статті 1 Закону України «Про очищення влади»;

- зобов`язати Міністерство юстиції України виключити відомості відносно позивача з Єдиного державного реєстру осіб щодо яких застосовано положення Закону України «Про очищення влади» щодо застосування відносно позивача заборони, передбаченої частиною третьою статті 1 Закону України «Про очищення влади»;

- стягнути з Служби безпеки України на користь позивача моральну шкоду, заподіяну незаконним звільненням з посади в розмірі 216 мінімальних заробітних плат, установлених на момент розгляду;

- стягнути з Служби безпеки України на користь позивача судові витрати, пов`язані з проведенням судової психологічної експертизи в розмірі 7845,12 грн.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2020 року адміністративний позов було задоволено частково. Так, суд:

- визнав протиправним та скасував наказ голови Служби безпеки України від 23 жовтня 2014 року за № 10/12-ОС щодо звільнення позивача з посади заступника начальника управління Служби безпеки України в Кіровоградській області, відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про очищення влади»;

- поновив позивача на військовій службі в Службі безпеки України з 23 грудня 2015 року та на посаді заступника начальника Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області з 23 жовтня 2014 року;

- стягнув зі Служби безпеки України на користь позивача суму грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 12 січня 2016 року по 24 листопада 2020 року у загальному розмірі 732 749,36 грн (з врахуванням податків та зборів);

-зобов`язав Службу безпеки України надати до Міністерства юстиції України відомості про відсутність підстав для застосування до позивача заборон, визначених статтею 1 Закону України «Про очищення влади».

У задоволені решти позовних вимог судом було відмовлено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 22 липня 2021 року скасовано рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2020 року в частині поновлення позивача на військовій службі в Службі безпеки України з 23 грудня 2015 року та на посаді заступника начальника Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області з 23 жовтня 2014 року, стягнення зі Служби безпеки України на користь ОСОБА_1 суми грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 12 січня 2016 року по 24 листопада 2020 року у загальному розмірі 732 749,36 грн. (з врахуванням податків та зборів), а також щодо відмови у задоволенні решти позовних вимог та ухвалено нову постанову в цій частині. Адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто зі Служби безпеки України на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 23 жовтня 2014 року по 12 січня 2016 року в розмірі 128 116,08 грн (сто двадцять вісім тисяч сто шістнадцять гривень вісім копійок), що визначений без утримання податків й інших обов`язкових платежів. Зобов`язано Службу безпеки України перерахувати розмір матеріальної допомоги на оздоровлення та соціально-побутові потреби позивача з моменту звільнення з посади 23 жовтня 2014 року по момент звільнення зі служби 12 січня 2016 року. Зобов`язано Службу безпеки України перерахувати розмір одноразової вихідної грошової винагороди при звільненні з військової служби позивача. Зобов`язано Службу безпеки України перерахувати військову пенсію та направити до органів пенсійного фонду грошовий атестат з проведеними перерахунками. Зобов`язано Службу безпеки України поінформувати Міністерство юстиції України про відкликання відомостей про застосування до ОСОБА_1 заборони, передбаченої частинами третьою або четвертою статті 1 Закону України «Про очищення влади». Зобов`язано Міністерство юстиції України виключити відомості з Єдиного державного реєстру осіб, щодо яких застосовано положення Закону України «Про очищення влади» щодо застосування відносно ОСОБА_1 , передбаченої частиною третьою статті 1 Закону України «Про очищення влади». Стягнуто зі Служби безпеки України на користь позивача моральну шкоду в розмірі 1 080 000 грн (один мільйон вісімдесят тисяч гривень). Стягнуто зі Служби безпеки України судові витрати, пов`язані з проведенням судової психологічної експертизи в розмірі 7845,12 грн. на користь позивача.

Судом також закрито провадження у справі в частині позовних вимог про зобов`язання Служби безпеки України вибачитися за незаконне звільнення позивача з посади шляхом розміщення відповідної інформації на офіційному веб-сайті Служби безпеки України.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 22.07.2022 було скасовано постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 22.07.2021 в частині стягнення зі Служби безпеки України на користь ОСОБА_1 моральної шкоди в розмірі 1 080 000,00 грн. та судових витрат, пов`язаних з проведенням судової психологічної експертизи в розмірі 7845,12 грн..

07.10.2022 на адресу суду першої інстанції представником Служби безпеки України було подано заяву про поворот виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 22.07.2021, шляхом стягнення з ОСОБА_1 на користь Служби грошових коштів у розмірі 881925,12 грн. (7845,12 + 874080,00), як безпідставно виплачених; повернення на рахунки Служби утримані податки та збори у розмірі 205920,00 грн. (190080,00 + 15840,00).

В обґрунтування заяви зазначено, що постановою Верховного Суду від 22.07.2022 було скасовано постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 22.07.2021 в частині стягнення зі Служби безпеки України на користь позивача моральної шкоди, а також судових витрат, пов`язаних з проведенням судової психологічної експертизи в розмірі. Оскільки на виконання постанови суду апеляційної інстанції кошти були виплачені позивачу відповідачем-1 в повному обсязі, заявник вважає наявними підстави для здійснення повороту виконання цього рішення.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24.10.2022року заява про поворот виконання рішення суду була задоволена частково. Суд здійснив поворот виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 22 липня 2021 року у справі № П/811/4240/14, шляхом стягнення з ОСОБА_1 на користь Служби безпеки України судових витрат, пов`язаних з проведенням судової психологічної експертизи, в сумі 7845,12 грн. (сім тисяч вісімсот сорок п`ять гривень дванадцять копійок). В задоволенні решти заяви суд відмов.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, відповідач-1 подав апеляційну скаргу. В скарзі, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, відповідач-1 просить оскаржену ухвалу від 24 жовтня 2022р. скасувати та ухвалити нове рішення, яким заяву відповідача-1 про поворот виконання рішення суду задовольнити у повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що в постанові Верховний Суд зазначив, що погодився з висновками суду першої інстанції, що в матеріалах справи відсутні докази завдання моральної шкоди позивачу, а ОСОБА_1 не доведено, в чому вона полягає та наявність причинного зв`язку між неправомірними діями відповідачів та настанням будь-яких негативних наслідків для позивача. Таким чином, за відсутності факту заподіяння моральної шкоди, відповідач-1 не мав обов`язку для її відшкодування. Оскільки виплати позивачу на виконання рішення суду апеляційної інстанції проведені в повному обсязі, наявні підстави для ухвалення рішення в порядку ст.380 КАС України.

Представником позивача був поданий письмовий відзив на апеляційну скаргу відповідача-1. У відзиві зазначає, що суд першої інстанції цілком обґрунтовано відмовив відповідачу-1 у задоволенні його заяви про поворот виконання рішення суду в частині стягнення на користь позивача моральної шкоди. Висновки суду апеляційної інстанції, який задовольняв такі позовні вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди не ґрунтувались на повідомленнях позивачем завідомо неправдивих відомостях чи поданих ним підроблених документах.

Відповідач-2 своїм правом подати письмовий відзив на апеляційну скаргу не скористався.

В судовому засіданні представник відповідача-1 підтримав вимоги апеляційної скарги, просив скаргу задовольнити, а оскаржену ухвалу суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення заяви про поворот виконання рішення суду.

Представники позивача та відповідача-2 в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися.

Колегія суддів, заслухавши представника відповідача-1, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Відповідно до положень частини 1 статті 380 КАС України суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

При цьому, частина 7 статті 380 КАС України передбачає, що якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене згідно із частинами першою - третьою цієї статті, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції (частина сьома).

Поворот виконання рішення - це процесуальна форма захисту прав боржника. Воно можливе лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть - у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням.

Як зазначив Конституційний Суд України у своєму рішенні від 02.11.2011 у справі № 13-рп/2011, поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Відтак, інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Статтею 381 КАС України встановлено певні особливості повороту виконання в окремих категоріях адміністративних справ, відповідно до змісту якої поворот виконання рішення про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, рішення про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів, а також рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами.

Аналіз наведеної норми передбачає обмеження на поворот виконання судового рішення в окремих категоріях справ:

- про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи;

- про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів;

- рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби.

У вказаних випадках поворот виконання допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтоване на повідомлених позивачем завідомо неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах.

Подібний підхід щодо застосування положень ст.381 КАС України щодо виплати моральної шкоди викладено в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 24 вересня 2020 року по справі № 818/678/17.

Як встановлено судом, поворот виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 22.07.2021 стосується виключно вимог про стягнення зі Служби безпеки України на користь позивача моральної шкоди в розмірі 1 080 000,00 грн., а також судових витрат, пов`язаних з проведенням судової психологічної експертизи в розмірі 7 845,12 грн..

Відповідно до положень статті 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

За такого правового регулювання моральну шкоду можна вважати шкодою в розумінні положень ст. 23 ЦК України та положень ст.381 КАС України, що свідчить про помилковість доводів представника Служби безпеки України про неможливість застосування у спірних правовідносинах вимог ст.381 КАС України.

Так, процесуальним законодавством визначено необхідність встановлення обов`язкових умов, за яких можливо допустити поворот виконання постанови про відшкодування шкоди, а саме: повідомлення позивачем завідомо неправдивих відомостей або подання ним підроблених документів.

Тобто, можливість повороту виконання судового рішення у справі про відшкодування певної шкоди передбачена виключно в разі недобросовісних дій позивача (стягувача), згідно з якими скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами.

Таким чином самої лише обставини щодо скасування судового рішення, зокрема в частині стягнення моральної шкоди не є достатнім.

Матеріали справи свідчать, що постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 22.07.2021 стягнуто зі Служби безпеки України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 1 080 000,00 грн. та судові витрати, пов`язані з проведенням судової психологічної експертизи в розмірі 7 845,12 грн..

Вищевказане судове рішення виконане в повному обсязі, що сторонами не заперечується (т.4 а.с.116-119).

Однак постановою Верховного Суду від 22.07.2022 було скасовано постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 22.07.2021 в частині стягнення зі Служби безпеки України на користь ОСОБА_1 моральної шкоди в розмірі 1 080 000,00 грн. та судових витрат, пов`язаних з проведенням судової психологічної експертизи в розмірі 7845,12 грн..

Як зазначив Верховний Суд, висновки суду апеляційної інстанції є такими, що зроблені без повного з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, а оцінка наявних у матеріалах справи доказів здійснена без дотримання положень статті 90 КАС України, а отже, оскаржуване судове рішення в частині стягнення зі Служби безпеки України на користь позивача моральної шкоди в розмірі 1 080 000 грн. та стягнення зі Служби безпеки України судових витрат, пов`язаних з проведенням судової психологічної експертизи в розмірі 7 845,12 грн., не відповідає вимогам законності та обґрунтованості, що встановлені статтею 242 КАС України (т.4 а.с.98-101).

Отже, підставою для скасування Верховним Судом постанови суду апеляційної інстанції в частині стягнення на користь позивача моральної шкоди не було повідомлення останнім завідомо неправдивих відомостей або подання підроблених документів, що в силу вимог ч.1 ст.381 КАС України виключає ухвалення судом рішення про поворот виконання судового рішення та, як наслідок, задоволення вимоги про стягнення з ОСОБА_1 на користь Служби безпеки України грошових коштів у розмірі 1 080 000 грн. (в т.ч. 874 080 грн. (моральна шкода з урахуванням податків) + 190 080 грн. (ПДФО) + 15 840 грн. (військовий збір)), як безпідставно виплачених.

Доводи апеляційної скарги відповідача-1 не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування оскарженої ухвали суду відсутні.

Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись п.1 ч.1 ст.315, ч.1 ст.316, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Служби безпеки України - залишити без задоволення.

Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2022 року у справі № П/811/4240/14 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках та в строки, визначені статтями 328,329 КАС України.

Головуючий - суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш

суддя А.А. Щербак