Справа № 260/377/23
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2023-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про оголошення перерви в підготовчому засіданні

17 березня 2023 рокум. Ужгород№ 260/377/23
09:27 год

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Скраль Т.В.,

з участю секретаря судового засідання Шестак Н.В.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 у підготовче судове засідання не з`явився;

представник позивача: Ігнатенко Сергій Сергійович;

відповідач : Головне управління Національної поліції в Закарпатській області представник Олексій Василь Віталійович;

розглянувши у підготовчому судовому засіданні справу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ( 88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Ференца Ракоці, 13, ) про визнання протиправним наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 17 березня 2023 року проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Ухвалу у повному обсязі складено 21 березня 2023 року.

19 січня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, якою просить: 1) визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 19.12.2022 р. за № 2516 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області», яким наказано звільнити ОСОБА_1 із служби в поліції; 2) визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 20.12.2022 року за № 232 о/с «По особовому складу» в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції з 20 грудня 2022 року; 3) поновити ОСОБА_1 в Головному управлінні Національної поліції в Закарпатській області на рівнозначній посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1, Ужгородського районного управління поліції Головного управлінні Національної поліції в Закарпатській області з 20 грудня 2022 року; 4) стягнути з Головного управлінні Національної поліції в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 20.12.2022 по дату винесення судового рішення; 5) рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення середнього заробітку у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 13 667,03 грн звернути до негайного виконання.

24 січня 2023 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно було надати суду:

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску цього строку або докази того, коли саме він дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

03 лютого 2023 року позивачем усунуто недоліки позовної заяви.

08 лютого 2023 року ухвалою суду відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання на 13.20 год 01 березня 2023 року.

01 березня 2023 року судом відкладено підготовче засідання за клопотанням представника позивача.

22 лютого 2023 року представником відповідача подано до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки позивачем пропущений строк звернення до суду у відповідності до ч.4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Представник позивача під час підготовчого судового засідання заперечував щодо задоволення заявленого клопотання, оскільки позов подано у відповідності до ч.5 ст. 122 КАС України.

Представник відповідача під час підготовчого судового засідання просив залишити позов без розгляду, оскільки пропущений позивачем строк звернення до суду у відповідності до ч.4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Розглянувши заявлене клопотання, судом встановлено наступне.

Судом встановлено, що предметом розгляду в межах спірних правовідносин є правомірність пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 19.12.2022 р. за № 2516 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області», яким наказано звільнити ОСОБА_1 із служби в поліції та наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 20.12.2022 року за № 232 о/с «По особовому складу» в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції з 20 грудня 2022 року.

Спірним є питання дотримання позивачем строку звернення до суду з позовом у справі щодо звільнення з публічної служби як підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, суд виходить з наступного.

Частиною першою статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 31 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» врегульовано особливості оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану, зокрема, абзацом 1 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Тобто цим пунктом охоплено такі види дисциплінарних стягнень, як зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність.

Абзацом 2 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що такі види дисциплінарних стягнень, як звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби мають бути реалізовані шляхом видання наказу по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення, як це передбачено частиною третьою статті 22 Дисциплінарного статуту НП України.

Відповідно до матеріалів справи, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Верховний Суд у справі № 120/7567/22 постанова від 08 02.2023 року зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29 січня 2019 року у справі №807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цьому судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут Національної поліції України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Тому помилковими є доводи позивача про необхідності застосування правового висновку викладеного у постанові Верховного суду від 25 лютого 2021 року в справі №580/3469/19.

Отже, позивач пропустив визначений строк звернення до суду та такий підлягає поновленню судом, виходячи із наступного.

Позивач звернувся до суду 19 січня 2023 року. 02 січня 2023 року представник позивача, адвокат Ігнатенко С.С., звернувся до Управління кадрового забезпечення ГУ Національної поліції України в Закарпатській області з адвокатським запитом № 1 про надання документів пов`язаних із звільненням ОСОБА_1 зі служби у поліції.

Листом від 12.01.2023 року № 2аз/106/2-2023 (отримано представником позивача 16.01.2023 року) скеровано на адресу адвоката запитувані документи, а також повідомлено про можливість ознайомитися із матеріалами службового розслідування в управлінні головної інспекції ГУНП в Закарпатській області. 17 січня 2023 року представник позивача ознайомився з матеріалами службового розслідування за фактами грубого порушення інспектором сектору реагування патрульної поліції відділу № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Мальцем Р.М. службової дисципліни та 19 січня 2023 року звернувся до суду із позовом. Таким чином, позивач з поважних причин пропустив встановлений ч.4 ст. 31 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" 15-денний строк звернення до суду, а відтак такий строк підлягає поновленню, а у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду слід відмовити.

Разом з тим, згідно приписів статті 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

У відповідності до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з статтею 73 частини 2 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до статті 77 частини 3 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Суд також роз`яснює, що згідно вимог статті 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього ( частина 2 статті 94 КАС України).

Відповідно до статті 80 частини 8 КАС України у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

Відповідно до статті 80 частини 9 КАС України у разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

З огляду на вищевикладене, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи по суті заявлених позовних вимог, суд вважає за необхідне оголосити перерву в підготовчому судовому засіданні та витребувати зі служби 102 Управління патрульної поліції в Закарпатській області ДПП звукозапис повідомлення громадянина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 по факту дорожньо-транспортної пригоди за участю автомобіля марки "Volkswagen Passat" водій якого (капітан поліції ОСОБА_1 ", який було зареєстровано 11.12.2022 року об 11.04 год (подію зареєстровано в ІП ЄО УПП в Закарпатській області від 11.12.2022 № 4749) та від відповідача доручення начальника ГУ Національної поліції в Закарпатській області №28/кл від 07.04.2022 року.

Керуючись статтями 173, 180, 181, 183, 243, 248 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання відповідача про залишення позову без розгляду - залишити без задоволення.

2. Поновити ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду із позовом до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказів від 19.12.2022 року № 2516 та від 20.12.2022 року " 232 о/с "по особовому складу", поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

3. Витребувати від служби 102 Управління патрульної поліції в Закарпатській області ДПП звукозапис повідомлення громадянина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 по факту дорожньо-транспортної пригоди за участю автомобіля марки "Volkswagen Passat" водій якого (капітан поліції ОСОБА_1 ", який було зареєстровано 11.12.2022 року об 11.04 год (подію зареєстровано в ІП ЄО УПП в Закарпатській області від 11.12.2022 № 4749).

4. Зобов`язати Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України надати суду вищевказані докази у п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали.

5. Надіслати копію даної ухвали для відома сторонам та для виконання до Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

6. Витребувати від відповідача - доручення начальника ГУ Національної поліції в Закарпатській області №28/кл від 07.04.2022 року. Витребувані докази надати суду у п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали.

7. Оголосити перерву в підготовчому судовому засіданні до 09:00 год 05 квітня 2023 року.

Одночасно, суд зазначає, що частиною 5 ст. 124 Конституції України встановлено, що судові рішення є обов`язковими до виконання на території України, та згідно п. 9 ч. З ст. 129 Конституції України - обов`язковість рішень суду є однією із основних засад судочинства.

Згідно ч. 2 ст. 14 КАС України, постанови та ухвали суду в адміністративних справах, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Т.В.Скраль