Справа № 380/1993/23
Суддя: Москаль Ростислав Миколайович
Дата ухвалення: 2023-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/1993/23
У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

20 березня 2023 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Москаль Р.М. перевірив матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень,

В С Т А Н О В И В:

03.02.2023 на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління ДПС у Львівській області до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) про стягнення податкового боргу в сумі 32055,95 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 має податковий борг, котрий складається із сум податкових зобов`язань по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки. Грошове зобов`язання визначене платнику податків контролюючим органом шляхом винесення податкових повідомлень рішень від 03.06.2021 №№0-1316, 0-1316, котрі вручені платнику податків шляхом надіслання поштою рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Оскільки відповідачка не сплатив ці зобов`язання у встановлені законом строки, такі набули статусу податкового боргу. Скерована відповідачці ще в 2020 році податкова вимога №929-52 від 20.01.2020 не призвела до сплати податкового боргу у добровільному порядку, контролюючий орган на підставі п.87.11 ст. 87 Податкового кодексу України звернувся до суду з цим позовом.

На виконання вимог частини третьої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України 06.02.2023 суд надіслав запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України у Львівській області про надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи ОСОБА_1 . Згідно з отриманою 17.02.2023 інформацією гр. ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою від 22.02.2023 суддя відкрив провадження в адміністративній справі за позовом ГУ ДПС у Львівській області та вирішив розглянути таку справу за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслано учасникам справи, відповідачці запропоновано у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання цієї ухвали подати суду відзив на позовну заяву, в якому вказати про визнання/заперечення позовних вимог.

15.03.2023 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області, просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення рішення №0-1316 від 07.06.2021 на суму 31249,73 грн., №0-1316 від 03.06.2021 на суму 806,22 грн. та податкову вимогу №929-52 від 30.01.2020. ОСОБА_1 вказує, що нежитлова будівля/телятник відчужена нею 23.04.2021, в підтвердження цього долучила договір купівлі-продажу нежитлової будівлі від 23.04.2021, зареєстрований в реєстрі за №435; посилається на норми 266.2.2. Податкового кодексу України про те, що не є об`єктом оподаткування податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки: будівлі, споруди сільськогосподарських товаровиробників (юридичних та фізичних осіб), віднесені до класу «Будівлі сільськогосподарського призначення, лісівництва та рибного господарства» Державного класифікатора будівель та споруд, що включає, зокрема, використання в сільськогосподарській діяльності: корівники, стайні, свинарники, кінні заводи, птахофабрики тощо.

Відповідно до норм статті 177 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

За приписами статті 178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до вимог статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Зустрічна позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам, встановленим КАС України, з огляду на таке:

1) відповідно до пункту 8 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Частиною першою статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

В порушення зазначених норм позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_1 не долучила до зустрічної позовної заяви копії зустрічної позовної заяви та доданих до неї документів - для скерування відповідачу за зустрічним позовом/ГУ ДПС у Львівській області, у зв`язку з чим суд не може виконати вимоги частини другої статті 174 КАС України.

2) відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду в постанові від 26.11.2020 за наслідками розгляду справи №500/2486/19 вважав, що зазначений у пункті 102.1 статті 102 ПК України строк є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення при використанні.

З метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі №500/2486/19, Верховний Суд в постанові від 27.01.2022 розглядаючи справу №160/11673/20 сформулював такий правовий висновок:

«Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів».

ОСОБА_1 оскаржує податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Львівській області №0-1316 від 07.06.2021, №0-1316 від 03.06.2021 та податкову вимогу №929-52 від 30.01.2020. Цей позов підписано та скеровано до суду засобами поштового зв`язку 14.03.2023, тобто із значним пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Відповідно до прохальної частини зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 просить суд поновити строк для подання зустрічного позову про оскарження податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Львівській області №0-1316 від 07.06.2021, №0-1316 від 03.06.2021, податкову вимогу №929-52 від 30.01.2020. В зустрічній позовній заяві посилається на те, що жодних податкових повідомлень-рішень про нарахування податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки не отримувала, а про їх існування стало відомо у березні місяці із позову ГУ ДПС у Львівській області.

Оцінюючи наведені ОСОБА_1 обставини в обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду суд враховує таке: до первісного позову ГУ ДПС у Львівській області долучило копії корінців податкових повідомлень-рішень від 03.06.2021 №№0-1316, 0-1316 та податкової вимоги №929-52 від 20.01.2020, а також поштові документи - рекомендовані повідомлення про вручення цих документів адресату (платнику податків). Відповідно до змісту цих поштових повідомлень, податкові повідомлення-рішення вручені особисто адресату ОСОБА_1 ще 29.07.2021. Водночас ОСОБА_1 не надала будь-яких доказів (напр., відомостей з поштового відділення тощо), котрі б: - спростовували наведені відповідачем обставини (рішення вручені платнику податків за його податковою адресою внаслідок скерування поштою); - доводили правдивість її твердження про те, що податкові повідомлення-рішення їй не вручалися поштою. Отже, підстав для задоволення клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду за таких обставин немає.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, ОСОБА_1 відповідно до частини шостої статті 161 КАС України слід подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення строку звернення до суду з цим позовом (якщо такі є), або надати належні та достатні докази на підтвердження тих обставин, на які вона посилається.

Керуючись ст.ст. 132, 133, 169, 177, 178, 248, 256, 294 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду про скасування податкових повідомлень рішень №0-1316 від 07.06.2021, №0-1316 від 03.06.2021, податкову вимогу №929-52 від 30.01.2020.

Залишити без руху зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень.

Позивачці за зустрічним позовом слід усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня одержання цієї ухвали у такий спосіб: скерувати на поштову адресу Львівського окружного адміністративного суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) заяву про усунення недоліків позовної заяви (вказати номер справи та прізвище судді), до якої долучити:

- копії зустрічної позовної заяви та доданих до неї документів для скерування Головному управлінню ДПС у Львівській області;

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із обґрунтуванням поважності причин пропуску цього строку, а також належні та достатні докази на підтвердження повідомлених обставин.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується. Заперечення на неї можуть бути подані в апеляційній скарзі на судове рішення.

Суддя Москаль Р.М.