Справа № 320/2894/21
Суддя: Пилипенко Олена Євгеніївна
Дата ухвалення: 2023-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/2894/21
УХВАЛА

21 березня 2023 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Судді - доповідача - Пилипенко О.Є.

суддів - Глущенко Я.Б. та Шелест С.Б.,

перевіривши апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛХП Україна" до Київської митниці, третя особа - інспектор Київської митниці Держмитслужби Гаскевич Віталій Валентинович про визнання протиправними та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2021 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач - Київська митниця подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 березня 2023 року апеляційну скаргу Київської митниці - залишено без руху та надано десятиденний строк з дня вручення даної ухвали протягом якого мають бути усунуті недоліки апеляційної скарги.

Відповідно до Довідки про доставку електронного листа, копію ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 березня 2023 року отримано апелянтом 07.03.2023 року.

14.03.2023 року, відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду Вх.№ 11695 відповідачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

За приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Відповідач, маючи однаковий обсяг процесуальних прав і обов`язків поряд з іншими учасниками справи, діє як суб`єкт владних повноважень та є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому обмежене її фінансування, зокрема, в частині видатків, передбачених на сплату судового збору, не є підставою для відстрочення, розстрочення, зменшення розміру або звільнення від сплати судових витрат останнього, оскільки кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі установи своєчасно і у повному обсязі.

Відповідно до частин першої та другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 2 Закону України «Про судовий збір» визначено, що платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено умови, перелік суб`єктів та коло певних правовідносин, за яких суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Отже, Кодексом адміністративного судочинства України та Законом України «Про судовий збір» встановлено вичерпний перелік умов, суб`єктів та коло правовідносин, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема відстрочити сплату судового збору.

Статтею 129 Конституції України, як однією із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

У даному випадку, обов`язок учасника справи щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги, передбачений підпунктом Законом України «Про судовий збір», і не може порушити принципу розумної пропорційності, доступу до суду, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з положеннями Закону України «Про судовий збір» органам фіскальної служби (митним органам) не надано пільг щодо сплати судового збору, останні є, в тому числі, державними органами, що здійснюють адміністрування податків, тобто суб`єктами, що реалізують свою владну компетенцію.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 «Інші поточні платежі», розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Таким чином, особа, яка звертається до суду апеляційної інстанції, повинна дотримуватися вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги та вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання такого обов`язку.

Разом з тим, апелянтом не обґрунтовано належними і допустимими доказами відсутність можливості сплатити судовий збір у встановлених законом порядку і розмірі та вчинення ним дій щодо оплати судового збору.

За таких обставин, у суду відсутні правові підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З огляду на те, що апелянтом у десятиденний строк з дня вручення копії ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду про залишення апеляційної скарги без руху не було надано документ про сплату судового збору, апеляційна скарга підлягає поверненню апелянту.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 119, 169, 298, 325, 329 КАС України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання Київської митниці про відстрочення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2021 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛХП Україна" до Київської митниці, третя особа - інспектор Київської митниці Держмитслужби Гаскевич Віталій Валентинович про визнання протиправними та скасування рішення - повернути апелянту.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя - доповідач: О.Є.Пилипенко

Суддя: Я.Б.Глущенко

С.Б.Шелест