Справа № 240/19285/22
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2023-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/19285/22

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Шуляк Л.А.

Суддя-доповідач - Граб Л.С.

21 березня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Смілянця Е. С. Сторчака В. Ю. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління національної поліції у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Житомирській області про визнання протиправними та скасування наказів,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Житомирській області (далі ГУ НП у Житомирській області), в якому просила:

-визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 25.07.2022 №798 "Про застосування дисциплінарних стягнень" в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність п.1 та п.6 надати пропозицію начальнику СКОЗ ГУНП ( ОСОБА_2 ), відповідно до п.2 ч.1 ст.65 Закону України "Про Національну поліцію", щодо переміщення старшого інспектора сектору контролю за обігом зброї Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_1 на рівнозначну посаду, що за своїми посадовими (функціональними) обов`язками не пов`язана з дозвільною системою;

-визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 25.07.2022 №364 о/с про призначення ОСОБА_1 з посади старшого інспектора сектору контролю за обігом зброї Головного управління Національної поліції в Житомирській області на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області на підставі підпункту 1 пункту 2 частини 1 та частини 8 статті 65 Закону України "Про Національну поліцію" на підставі подання начальника.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2022 року позов задоволено:

-визнано протиправним та скасовано п.1 та підпункт 1 пункту 6 наказу ГУ НП в Житомирській області від 25.07.2022 №798 "Про застосування дисциплінарних стягнень";

-визнано протиправним та скасовано наказ ГУ НП в Житомирській області від 25.07.2022 №364 о/с.

Не погодившись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору.

02.03.2023 року від позивача, через канцелярію суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому остання вказала на безпідставність доводів апеляційної скарги, у зв`язку із чим просила відмовити у її задоволенні.

За правилами п.3 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 працювала на посаді старшого інспектора сектору контролю за обігом зброї Головного управління Національної поліції в Житомирській області з 01.05.2021 (наказ №148 о/с від 30.04.2021).

10.06.2022 до відділу документального забезпечення ГУНП в Житомирській області з Відділу контролю за обігом зброї Національної поліції України (ВКОЗ НПУ) надійшла доповідна записка за результатами проведення цільової перевірки службової діяльності підрозділів контролю за обігом зброї ГУНП в Житомирській області від 06.06.2022 №798/57/01/вс-2022 (вх. від 07.06.2022 № 828 еп) якою виявлено недоліки у дотриманні службової дисципліни поліцейськими ГУНП.

За вказаним фактом на підставі наказу ГУНП в Житомирській області №445 від 16.06.2022 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

За результатами службового розслідування складено висновок, затверджений начальником ГУНП в Житомирській області 15.07.2022.

Відповідно до п.1 наказу начальника ГУНП в Житомирській області від 25.07.2022 №798 "Про застосування дисциплінарних стягнень" за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пп. 1,2 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", п.п. 2,4,9 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних обов`язків), наказів керівництва, що виразились у низькому рівні знань вимог Закону України "Про Національну поліцію", порушенні вимог п.6.5 розділу 6, п.7.1 розділу 7, п.12.2 розділу 12 Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної, охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу гумових патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами не смертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України від 21.08.1998 № 622, що виразилось у незаведенні контрольно-наглядових справ щодо кожного органу поліції, неналежному веденні книги обліку власників пристроїв для відстрілу гумових куль травматичної дії, прийомі документів у особи, яка не надала платіжний документ (платіжне доручення, квитанція) з відміткою банку, відділення поштового зв`язку або коду проведеної операції про внесення коштів за надання відповідної платної послуги, прийомі документів у особи, яка вже має у власності чи у користуванні зброю та не надала копії документів (довідок), які були подані при отриманні дозволу на придбання, зберігання, (перереєстрації), неналежне виконання обов`язків керівника стажування, передбачених п.8 розділу IX Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затвердженого наказом

Згідно із пп.1 п.6 цього наказу начальнику СКОЗ ГУНП ОСОБА_2 наказано надати пропозицію, відповідно до п.2 ч.1 ст.65 Закону України "Про Національну поліцію", щодо переміщення старшого інспектора сектору контролю за обігом зброї ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_1 на рівнозначну посаду, що за своїми посадовими (функціональними) обов`язками не пов`язана з дозвільною системою.

Наказом начальника ГУНП в Житомирській області від 25.07.2022 №364 о/с відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 1 та частини 8 статті 65 Закону України "Про Національну поліцію" ОСОБА_1 призначено на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, звільнивши з посади старшого інспектора сектору контролю за обігом зброї Головного управління Національної поліції в Житомирській області. Підстава: подання начальника СКОЗ ГУНП Господарчука О.В. та наказ ГУНП в Житомирській області від 25.07.2022 №798.

Позивач вважаючи, що вказані рішення відповідача є протиправними та такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства, звернулась до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення суд першої інстанції дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для їх задоволення.

Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного.

Статтею 3 Конституції України регламентовано, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення (стаття 43 Конституції України).

Ч.ч.1 та 2 ст.55 Конституції України закріплено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Спірні правовідносини регулюються Законом України "Про Національну поліцію" № 580-VIII від 02.07.2015 (далі-Закон № 580-VIII) та Дисциплінарним статутом національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Законом України "Про національну поліцію" встановлено правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

В свою чергу, Дисциплінарний статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Статтею 3 Закону України "Про Національну поліцію" унормовано, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Ч.1 ст.6 Закону України "Про національну поліцію" закріплено, що поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

За змістом положень ч.1 ст.7 цього Закону під час виконання своїх завдань поліція забезпечує дотримання прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяє їх реалізації.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про Національну поліцію" унормовано, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

За визначенням, наведеним у частині 1 статті 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Пунктами 1 та 2 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За приписами частини 1 статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Отже, законодавець розрізняє окремі види юридичної відповідальності поліцейського за вчинення протиправних діянь, зокрема, у розрізі кримінально-правого та дисциплінарно-правового аспектів.

При цьому, ч. 2 ст.19 Закону №580-VIII врегульовано, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

У статті 1 Дисциплінарного статуту наведено визначення, що службова дисципліна-дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

У частинах 1 та 2 статті 18 Дисциплінарного статуту зазначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою.

За змістом ч. 3 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Однак, відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту).

Так, згідно статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Отже, у разі вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, до нього, на підставі службового розслідування, проведеного з дотриманням процедури проведення, у разі наявності підстав, застосовується певний вид дисциплінарного стягнення, що обов`язково повинно відповідати характеру та значимості проступку, з дотриманням принципу пропорційності до вчиненого порушення та шкоди, завданої внаслідок здійснення такого проступку.

При цьому, пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Таким чином, положеннями чинного законодавства чітко врегульовано правову основу для здійснення повноважень поліцейського, з урахуванням критеріїв та принципів, що дають змогу сумлінно виконувати свою роботу та дотримуватись певних правил та законодавства.

Порядок проведення службового розслідування затверджено Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок №893).

При цьому, п.1 Розділу 2 Порядку №893 визначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктом 4 розділу 2 Порядку №893 закріплено, що у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Згідно пунктів 1-2 розділу 6 Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

За вимогами пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

За правилами пунктів 13 та 14 розділу V Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування. Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі. У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних. Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським, а від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, після його протверезіння. Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VІ Порядку №893).

Отже, службовим розслідуванням має бути встановлено, зокрема, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) воно було призначено.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 26 січня 2022 року у справі №480/1338/19 зазначив, що вирішуючи питання правомірності застосування до працівника поліції дисциплінарного стягнення на підставі висновку службового розслідування, адміністративний суд має з`ясувати, чи відповідають висновки службового розслідування меті та підставам його призначення, і чи дійсно в ході проведення службового розслідування підтвердилися відомості, які стали підставою для його призначення. Суд також має перевірити дотримання порядку проведення службового розслідування.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для призначення службового розслідування відносно позивача слугувала доповідна записка, за наслідками проведення цільової перевірки службової діяльності підрозділів контролю за обігом зброї ГУНП в Житомирській області від 06.06.2022 №798/57/01/вс-2022 (вх. від 07.06.2022 № 828 еп) за результатами якої виявлено недоліки у дотриманні службової дисципліни поліцейськими ГУНП

На підставі доповідної записки, наказом начальника ГУНП в Житомирській області №445 від 16.06.2022 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

За результатами службового розслідування складено висновок, затверджений начальником ГУНП в Житомирській області 15.07.2022.

Враховуючи висновки службового розслідування, 25.07.2022 начальником ГУНП в Житомирській області видано наказ №798 "Про застосування дисциплінарних стягнень" в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність п.1 та п.6 надати пропозицію начальнику СКОЗ ГУНП ( ОСОБА_2 ), відповідно до п.2 ч.1 ст.65 Закону України "Про Національну поліцію", щодо переміщення старшого інспектора сектору контролю за обігом зброї Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_1 на рівнозначну посаду, що за своїми посадовими (функціональними) обов`язками не пов`язана з дозвільною системою.

За змістом оскаржуваного наказу (п.1), позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за: 1) низький рівень знань вимог Закону України "Про Національну поліцію"; 2) порушення вимог п.6.5 розділу 6, п.7.1 розділу 7, п.12.2 розділу 12 Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної, охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу гумових патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами не смертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України від 21.08.1998 № 622, а саме: незаведенні контрольно-наглядових справ щодо кожного органу поліції; неналежному веденні книги обліку власників пристроїв для відстрілу гумових куль травматичної дії; прийомі документів у особи, яка не надала платіжний документ (платіжне доручення, квитанція) з відміткою банку, відділення поштового зв`язку або коду проведеної операції про внесення коштів за надання відповідної платної послуги; прийомі документів у особи, яка вже має у власності чи у користуванні зброю та не надала копії документів (довідок), які були подані при отриманні дозволу на придбання, зберігання, (перереєстрації); 3) неналежне виконання обов`язків керівника стажування, передбачених п.8 розділу IX Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затвердженого наказом МВС від 24.12.2015 №1625, 4) невиконанні вимог службового листа НПУ від 23 липня 2021 року №9288/04/20-2021, в частині обов`язкового надсилання запитів для отримання підтверджуючої інформації щодо працевлаштування заявників, яка є підставою для отримання дозволу на придбання пристроїв, що свідчить про формальне відношення до проведення зазначених перевірок та може призвести до отримання дозволу на придбання пристроїв особами, які не мають на те законних підстав.

Разом з тим, як підставно зауважено судом першої інстанції, у висновку службового розслідування, який слугував підставою для винесення спірного наказу № 798, комісією лише продубльовано висновок попередньої перевірки ВКОЗ НПУ України про те, що капітан поліції ОСОБА_1 не знає вимог ст.ст.18,23,39 Закону України "Про Національну поліцію".

Поряд з цим, як встановлено судом першої інстанції та не спростовано відповідачем, в ході службового розслідування знання позивачем законів, інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, не перевірялось.

Колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції в тій частині, що у разі притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за незнання законів, інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, у висновку службового розслідування має бути доведено та обґрунтовано такий висновок із наведенням процедури встановлення даного факту безпосередньо комісією.

Натомість комісія не встановлювала даного факту в ході проведення службового розслідування, а обмежилась лише відбиранням пояснень позивача, яка пояснила, що розгубилась, а тому не змогла відповісти на питання перевіряючих ВКОЗ НПУ України.

При цьому, як слідує із висновку, в останньому наведені характеризуючі дані ОСОБА_1 , де вказано, що вона має добру теоретичну підготовку, вивчає зміни в діючому законодавстві, постійно працює над підвищенням професійного рівня. Однак, ці обставини не були враховані комісією.

Щодо порушення позивачем вимог п.6.5 розділу 6, п.7.1 розділу 7, п.12.2 розділу 12 Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної, охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу гумових патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами не смертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України від 21.08.1998 № 622 (далі Інструкція №622) суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 6.5. Інструкції №622 УП ГУНП щодо кожного органу поліції ведуть контрольно-наглядові справи.

Контрольно-наглядові справи містять дані про працівників, які здійснюють дозвільну систему; списки об`єктів дозвільної системи із зазначенням їхньої належності, кількості в них зброї, бойових припасів до неї, звітні дані, доповідні записки про результати роботи органу поліції щодо здійснення дозвільної системи; матеріали перевірок (п.6.6).

За змістом висновку від 15.07.2022, під час перевірки ВКОЗ НПУ України встановлено, що контрольно-наглядові справи щодо кожного підрозділу відсутні.

При цьому у висновку містяться пояснення начальника СКОЗ ОСОБА_2 з яких вбачається, що контрольно-наглядова справа відносно кожного підрозділу була заведена, але мало місце зауваження від перевіряючих про відсутність списків працівників територіальних підрозділів СКОЗ. Також зазначив, що вказаний недолік усунуто відповідальною за ведення вказаної справи ОСОБА_1 . Вказав, що контрольно-наглядові справи з листування СКОЗ з іншими структурними підрозділами ГУНП щодо виконання планів основних заходів, доручень керівництва НПУ, ВКОЗ НПУ та ГУНП ведуться.

Стосовно виявлення під час перевірки помилок у книгах обліку власників зброї та пристроїв (присутня подвійна нумерація), а також пропущені номери реєстрації з 8788 по 8889, ОСОБА_2 пояснив, що мала місце виключно механічна помилка відповідальними за ведення вказаної книги є ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Проте, як вірно зауважено судом першої інстанції, у висновку службового розслідування не зазначено, яким чином (крім слів начальника сектору) встановлено щодо до посадових обов`язків ОСОБА_1 належало ведення контрольно-наглядових справ щодо кожного підрозділу та книги обліку власників зброї та пристроїв.

Також, згідно із доповідною запискою ВКОЗ НПУ України функціональні обов`язки працівників СКОЗ ГУНП не підписані працівниками та не затверджені керівництвом.

Даний факт також підтверджено довідкою начальника СКОЗ ГУНП Господарчука О. №293/57-01 від 19.08.2022, де вказано, що станом на 18.05.2022 у секторі були розроблені тимчасові функціональні обов`язки, однак ОСОБА_1 з ними не ознайомлювалась.

Позивач також наголошує на тому, що керівником їй не було у встановленому порядку доведено до відома її посадові обов`язки у секторі.

Колегія суддів, погоджується, що відсутність чіткого розподілу функціональних обов`язків між працівниками сектору, в тому числі стосовно ведення контрольно-наглядових справ щодо кожного підрозділу та книги обліку власників зброї та пристроїв, виключає покладення відповідальності за неналежне ведення таких справ та книги саме на позивача.

Окрім іншого, в ході перевірки, ВКОЗ НПУ України встановлено прийом документів у особи, яка не надала платіжний документ (платіжне доручення, квитанція) з відміткою банку, відділення поштового зв`язку або коду проведеної операції про внесення коштів за надання відповідної платної послуги (особова справа №8907); прийом документів у особи, яка вже має у власності чи у користуванні зброю та не надала копії документів (довідок), які були подані при отриманні дозволу на придбання, зберігання, (перереєстрації) (особові справи №8892, 8903).

Начальник СКОЗ ГУНП ОСОБА_4 в ході службового розслідування зазначив, що відповідальними за допущені недоліки є особи, які здійснювали прийом документів.

Судом першої інстанції досліджувалась особова справа №8907, в якій серед іншого містяться квитанції Приватбанку від 13.01.2022 0.0..1 та 0.0..1 про оплату відповідної платної послуги ГУ НП в Житомирській області на суму 45 грн. та 33,90 грн відповідно. Дані платежі здійснювались у безготівковій формі, квитанції містять код, за яким можна перевірити внесення коштів, а тому під час розгляду справи не зайшли свого підтвердження доводи про те, що дані документи не відповідають вимогам п.12.2. Інструкції №622.

Стосовно того, що на заяві від 12.01.2022 не міститься штампу про реєстрацію СКОЗ ГУНП, в тому числі із зазначенням дати такої реєстрації, як на заявах із інших особових справ, а також відсутня дата перевірки документів позивачем, то як свідчить зміст висновку службового розслідування, в ході службового розслідування у ОСОБА_1 не відбирались письмові пояснення щодо даного порушення, тоді як в силу пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

У висновку службового розслідування вказано, що до особової справи №8905 додані лише копія посвідчення ОСОБА_5 №458 на мисливську гладкоствольну зброю, заява від 11.02.2022, рапорт перевірки за місцем проживання від 22.10.2021, водночас із наявної в матеріалах справи копії особової справи №8905 вбачається, що її заведено відносно іншої особи ОСОБА_6 . Особову ж справу ОСОБА_5 №8892, формував ОСОБА_7 (згідно наданих ним пояснень).

Також у висновку вказано, що відповідно до особової справи власника пристрою для відстрілу гумових куль № НОМЕР_1 , в матеріалах, які стали підставою для придбання пристрою лише копія посвідчення ОСОБА_8 № НОМЕР_2 на мисливську гладкоствольну зброю, заява від 05.02.2022, лист редакції "Київ оперативний".

Відповідно до абз.10 п.12.2 Інструкції №622 якщо громадянин, який звертається до органу поліції для оформлення дозволу на придбання зброї, пристрою, вже має у власності чи у користуванні зброю, пристрій, він надає копію дозволу на зберігання цієї зброї, пристрою, а документи (довідки), які були подані при отриманні дозволу на придбання, зберігання (перереєстрації), є дійсними, повторно не оформляються, власник подає їх копії.

Судом першої інстанції досліджувалась особова справа власника пристрою для відстрілу гумових куль № НОМЕР_1 , в якій серед іншого міститься довідка №ЖФ 04632, видана ОСОБА_8 про вивчення матеріальної частини зброї, спеціальних засобів, правил поводження з ними та їх застосування (крім охолощеної зброї), що свідчить про те, що при прийомі документів від даної особи дотримано вимоги абз.10 п.12.2 Інструкції №622.

Водночас у висновку службового розслідування не вказано з яких мотивів дану довідку не було взято до уваги при констатації факту, що позивач прийняла документи у особи, яка вже має у власності чи у користуванні зброю та не надала копії документів (довідок), які були подані при отриманні дозволу на придбання, зберігання, (перереєстрації).

Стосовно неналежного виконання ОСОБА_1 обов`язків керівника стажування, колегія суддів вказує на таке.

Відповідно до п.8 розділу IX Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затвердженого наказом МВС від 24.12.2015 №1625 керівник стажування зобов`язаний: провести інструктаж про порядок проходження стажування та з техніки безпеки, надати стажисту необхідні документи (індивідуальне завдання, методичні рекомендації тощо), ознайомити його з функціональними обов`язками; поінформувати стажиста про систему звітності, необхідність виконання кваліфікаційної роботи (практичного завдання) за відповідною посадою, ознайомити з основними нормативно-правовими актами, які регламентують роботу служби, органу, підрозділу; систематично надавати стажистові необхідну методичну і практичну допомогу у вивченні та відпрацюванні передбачених планом завдань; здійснювати постійний контроль за виконанням плану стажування; після закінчення строку стажування підготувати відгук-характеристику, який затверджується керівником, на якого покладено організацію стажування.

За наказом №25о/с від 01.02.2022 ОСОБА_3 направлено на стажування до сектору контролю за обігом зброї ГУНП в Житомирській області.

17.01.2022 начальником СКОЗ ГУНП в Житомирській області Господарчуком О. затверджено план стажування ОСОБА_3 , який підписано керівниками стажування ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Між тим, у висновку службового розслідування відсутні посилання на допущення позивачем як керівником стажування ОСОБА_3 порушень щодо виконання плану стажування або інших обов`язків, передбачених п.8 розділу IX Положення.

Щодо невиконання вимог службового листа НПУ від 23 липня 2021 року №9288/04/20-2021.

Згідно вказаного листа НПУ, який адресований начальникам головних управлінь Національної поліції в областях та м.Києві зазначено, що необхідно в обов`язковому порядку для отримання підтверджуючої інформації щодо наявності в громадянина, який звернувся до підрозділів контролю за обігом зброї, підстав отримання дозволу на придбання пристроїв, їх перереєстрацію (продовження терміну дії дозволу) надсилати запити до:

Державного реєстру друкованих засобів масової інформації та інформаційних агентств як суб`єктів інформаційної діяльності; редакцій засобів масової інформації з метою отримання від головного редактора або особи, яка виконує його повноваження, листів з підтвердженням статусу особи як журналіста (кореспондента) та зазначенням періодичності виходу видань за його участі. Копії надісланих запитів та отриманих відповідей долучати до особових справ власників пристроїв.

Проте, у висновку службового розслідування не вказано, яким чином даний лист був доведений до виконання СКОЗ ГУНП в Житомирській області, хто був відповідальною особою за його виконання.

При цьому, дисциплінарною комісією в ході проведення службового розслідування не відбирались пояснення щодо даного порушення у позивача.

Колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції і в тій частині, що у висновку службового розслідування дисциплінарною комісією не обґрунтовано своє рішення щодо рекомендованого для позивача виду стягнення попередження про неповну службову відповідність, не враховано вимоги ст.29 Дисциплінарного статуту.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що службове розслідування проведено всупереч вимогам Порядку №893 формально, неповно та необ`єктивно, без з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку.

Відсутнє будь-яке обгрунтування рішення щодо обрання позивачу виду стягнення і в наказі Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 25.07.2022 №798 "Про застосування дисциплінарних стягнень.

Зважаючи на викладене, колегія суддів вважає, що обставини, які стали підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення не знайшли свого обґрунтованого підтвердження та не вказують у достовірний спосіб на протиправну поведінку останньої, яка може мати своїм наслідком попередження про неповну службову відповідність.

Крім того, процедура переміщення поліцейських в органах, закладах та установах поліції передбачена статтею 65 Закону України "Про Національну поліцію".

За приписами частини першої цієї статті переміщення поліцейських здійснюється: на рівнозначні посади: для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби; за ініціативою поліцейського; у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням реорганізації; у разі необхідності проведення кадрової заміни в місцевостях з особливими природними, географічними, геологічними, кліматичними, екологічними умовами (далі - місцевості з визначеним строком служби); за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії; з меншим обсягом роботи з урахуванням професійних і особистих якостей - на підставі висновку атестації; у разі звільнення з посади на підставі рішення місцевої ради про прийняття резолюції недовіри відповідно до статті 87 цього Закону.

Поряд з цим, Закон України "Про Національну поліцію", який є спеціальним у спірних правовідносинах, не містить визначення поняття "рівнозначна посада". Водночас слід враховувати положення частини першої статті 59 Закону України "Про Національну поліцію", згідно з якою служба в поліції є державною службою особливого характеру.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 2 Закону України "Про державну службу" рівнозначна посада-посада державної служби, що належить до однієї групи оплати праці з урахуванням юрисдикції державного органу.

За правилами частин 1 та 2 статті 51 Закону України "Про державну службу" посади державної служби з метою встановлення розмірів посадових окладів поділяються на такі групи оплати праці: до групи 1 належать посади керівників державних органів і прирівняні до них посади; до групи 2 належать посади перших заступників керівників державних органів і прирівняні до них посади; до групи 3 належать посади заступників керівників державних органів і прирівняні до них посади; до групи 4 належать посади керівників самостійних структурних підрозділів державних органів і прирівняні до них посади; до групи 5 належать посади заступників керівників самостійних структурних підрозділів державних органів і прирівняні до них посади; до групи 6 належать посади керівників підрозділів у складі самостійних структурних підрозділів державних органів, їх заступників і прирівняні до них посади.

З метою встановлення розмірів посадових окладів державні органи поділяються за юрисдикцією, яка поширюється: 1) на всю територію України; 2) на територію однієї або кількох областей, міста Києва або Севастополя; 3) на територію одного або кількох районів, міст обласного значення.

Висновок щодо необхідності застосування норм Закону України "Про державну службу" в частині визначення поняття "рівнозначна посада" при розгляді спорів стосовно переведення поліцейських на інші посади з підстав, передбачених ч.1ст. 65 Закону України "Про Національну поліцію", викладений в постанові Верховного Суду від 16.04.2020 у справі № 825/896/18.

Так, відповідно до додатку №7 до постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" розмір посадового окладу старшого дільничного офіцеру поліції РВ складає - 2500,00 гривень, тоді як відповідно до додатку №4 розмір окладу старшого інспектора сектору ГУ - 2600,00 гривень.

Отже, посадовий оклад позивача на новій посаді нижчий, ніж на попередній.

В той же час, посада на яку переміщена позивач згідно спірного наказу, не може вважатися рівнозначною посаді старшого інспектора сектору ГУ, оскільки посада дільничного інспектора менш кваліфікована та з меншою територією, на яку поширюється коло його повноважень. Також відрізняється коло функціональних обов`язків та ступінь підпорядкованості за посадою, яку обіймала позивач до переміщення, та новою посадою, що не спростовано відповідачем під час апеляційного розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Проте, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не виконав покладених на нього обов`язків щодо доказування правомірності прийняття оскаржуваного наказу ГУ НП в Житомирській області від 25.07.2022 №364 о/с.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Колегія суддів також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління національної поліції у Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Смілянець Е. С. Сторчак В. Ю.