Справа № 200/1031/23
Суддя: Молочна І.С.
Дата ухвалення: 2023-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

22 березня 2023 року Справа №200/1031/23

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Молочна І. С., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської обласної прокуратури про стягнення заробітної плати у виді безпідставно відрахованих профспілкових внесків у сумі 13224,00 грн., середнього заробітку на підставі статті 236 КЗпП України та середнього заробітку на підставі статті 117 КЗпП,

встановив:

13.03.2023 ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_2 ; рнокпп НОМЕР_1 ) (далі позивач) звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Київської обласної прокуратури (місце знаходження: бульвар Лесі Українки, 27/2, м. Київ, 01601; код ЄДРПУО 02909996) (далі відповідач) з позовними вимогами:

- стягнути з відповідача - Київської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 заробітну плату у виді безпідставно відрахованих профспілкових внесків у сумі 13224 грн.;

- стягнути з відповідача - Київської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток, виходячи з 2885 грн. середньоденної заробітної плати, з 6 травня 2020 року по день поставлення судом рішення:

1) на підставі статті 236 КЗпП України у зв`язку з невиконанням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 квітня 2020 року про поновлення на роботі,

2) на підставі статті 117 КЗпП України у зв`язку з несвоєчасним розрахунком при звільненні в сумі 170206 грн. та 13224 грн.

З позову також вбачається, що позивач просить суд визнати поважними причини пропуску тримісячного строку звернення до суду з вимогою про стягнення середнього заробітку на підставі статті 117 КЗпП України, у зв`язку з несвоєчасним розрахунком при звільненні, а саме виплати заробітної плати в сумі 170206,04 грн., та поновити строк звернення до суду.

Зазначає, що зареєстрований у м. Дружківка Донецької області, а тому справа підсудна також Донецькому окружному адміністративному суду.

Стверджує, що відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» сплата судового збору за поновлення на роботі та стягнення заробітку за час вимушеного прогулу не потребується. Відтак, позовна заява не містить доказу сплати судового збору за звернення до адміністративного суду з даним позовом.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 16.03.2023 позовну заяву залишено без руху, позивачу встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви.

17.03.2023 позивач, з метою виконання вимог ухвали суду від 16.03.2023, надав до суду заяву про усунення недоліків, долучив доказ сплати судового збору в розмірі 858,88 грн.

Відтак, судді до відкриття провадження у справі необхідно перевірити:

чи підсудний даний спір Донецькому окружному адміністративному суду;

чи дотримано позивачем строк звернення до суду з вимогою стягнути заробітну плату у виді безпідставно відрахованих профспілкових внесків у сумі 13224 грн. за період з 2015 року по 2020 рік;

чи дотримано позивачем строк звернення до суду з вимогою про стягнення середнього заробітку на підставі статті 236 КЗпП України у зв`язку з невиконанням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.04.2020 про поновлення на роботі;

чи дотримано позивачем строк звернення до суду з вимогою про стягнення середнього заробітку на підставі статті 117 КЗпП України у зв`язку з несвоєчасним розрахунком при звільненні в сумі 170206,04 грн. та 13224 грн.

Вирішуючи питання чи підсудний даний спір Донецькому окружному адміністративному суду, суддя враховує.

Частиною першою статті 25 КАС України передбачено, що адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом (абз. 1).

Враховуючи, що позивач зареєстрований у м. Дружківка Донецької області, справа підсудна Донецькому окружному адміністративному суду.

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до суду з даним позовом, суддя враховує наступне.

Щодо строку звернення до суду з вимогою стягнути заробітну плату у виді безпідставно відрахованих профспілкових внесків у сумі 13224 грн. за період з 2015 року по 2020 рік.

Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абзац перший частини другої статті 122 КАС України).

Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України (у редакції, яка діяла до 19.07.2022) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо оптимізації трудових відносин» від 01.07.2022 №2352-ІХ (далі - Закон №2352-ІХ) внесено зміни у Кодексі законів про працю України, назву та частини першу і другу статті 233 викладено в такій редакції:

"Стаття 233. Строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів.

Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)".

Таким чином, строки, визначені частиною другою статті 233 Кодексу законів про працю України, стосуються виплати всіх сум, що належать працівникові у разі його звільнення.

Тобто до 19.07.2022 звернення до суду з позовом про стягнення належної заробітної плати не було обмежено строками.

Враховуючи, що позивача звільнено з органів прокуратури 06.05.2020, є підстави вважати, що позовна вимога про стягнення заробітної плати у виді безпідставно відрахованих профспілкових внесків у сумі 13224 грн. (як вбачається зі змісту позовної заяви за період з 2015 року по 2020 рік) не обмежувався будь-яким строком.

Викладений висновок відповідає правовій позиції щодо застосування строку звернення до суду, що викладено у постанові Верховного Суду від 19.01.2023 по справі № 460/17052/21 (провадження № К/990/30421/22).

Водночас, приймаючи рішення про дотримання позивачем строку звернення до суду з даним позовом, суддя враховує, пунктом 1 Прикінцевих положень Кодекс законів про працю України, яким гарантовано, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Адже, постановою Кабінету Міністрів України «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 09.12.2020 №1236 установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 19 грудня 2020 року до 30 квітня 2023 року на території України карантин.

Щодо строку звернення до суду з вимогою про стягнення середнього заробітку на підставі статті 236 КЗпП України у зв`язку з невиконанням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.04.2020 про поновлення на роботі, суддя зазначає наступне.

Позивачем дотримано строк звернення до суду з вказаною вимогою, оскільки до вимушеного прогулу прирівнюється затримка роботодавцем виконання рішення про поновлення на роботі (стаття 236 КЗпП України), в той час як в даному випадку вимога про стягнення заробітної плати не обмежується строком.

Такий висновок відповідає висновку, що викладено в постанові Верховного Суду від 26.05.2022 по справі №420/10861/21 (адміністративне провадження № К/990/1982/22).

Щодо строку звернення до суду з вимогою про стягнення середнього заробітку на підставі статті 117 КЗпП України у зв`язку з несвоєчасним розрахунком при звільненні в сумі 170206 грн. та 13224 грн., слід зазначити.

Так, позивач просить суд визнати поважними причини пропуску тримісячного строку звернення до суду з вимогою про стягнення середнього заробітку на підставі статті 117 КЗпП України, у зв`язку з несвоєчасним розрахунком при звільненні, а саме виплати заробітної плати в сумі 170206 грн., та поновити строк звернення до суду. Поважність причин пропуску строку звернення до суду позивач обґрунтовує тим, що у місті Дружківка, Донецької області, ведуться активні бойові дії, постійні артилерійські обстріли та ракетні удари, відбуваються постійні відключення електричної енергії та, як наслідок відсутній інтернет зв`язок, не працюють поштові відділення, не стабільне та не безпечне транспортне сполучення.

Стверджує, що про зарахування заробітної плати у сумі 170206 грн. (28.09.2022) на особисту карту позивачу стало відомо лише 25.01.2023, оскільки номером телефону, на який приходять смс-повідомлення у разі зарахування на картку коштів, не користувався, він знаходився у відключеному стані в іншому населеному пункті так само як і картка, оскільки вона зарплатна та у зв`язку з тим, що не працював і щомісячні платежі не надходили, карта в зв`язку з непотрібністю знаходилась в Києві. З вересня 2022 року по січень 2023 року перебував на тимчасово окупованій території де існують у тому числі проблеми з Інтернетом.

Статтею 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку частина перша).

Враховуючи наведені позивачем обставини, враховуючи, що у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє і по теперішній час, суддя дійшов висновку про наявність підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду в цій частині.

Позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Спір виник із публічно-правових відносин у яких відповідач є суб`єктом владних повноважень. Зазначений спір згідно з вимогами статті 19 КАС України належить до компетенції адміністративних судів та має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

Отже, підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України, немає.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить суд здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом в судове засідання сторін.

Визначаючи порядок розгляду справи, суддя зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Положеннями частини дев`ятої статті 171 КАС України передбачено, що про відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, зокрема:

за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа;

дата, час і місце підготовчого засідання, якщо справа буде розглядатися за правилами загального позовного провадження;

дата, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті, якщо справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Зі змісту положення частини другої статті 12 КАС України вбачається, що в порядку спрощеного позовного провадження можуть розглядатися не лише справи незначної складності, але й інші справи, для яких пріоритетним є швидке вирішення справ.

Виключний перелік категорій справ, які повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження, визначено частиною четвертою статті 12 КАС України.

Відтак, за загальним правилом, будь-яка справа може розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, окрім тих, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження.

Зі змісту позову вбачається, що дана справа не належить до категорій справ, на яку поширюються правила частини четвертої статті 12 та частиною четвертою статті 257 КАС України.

Отже, вирішення питання за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа належить на розсуд суду, крім випадків передбачених частиною четвертою статті 12 та частиною четвертою статті 257 КАС України.

Враховуючи викладене, характер спірних правовідносин, предмет доказування, склад учасників адміністративної справи, вбачаються підстави розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Відтак, клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження не підлягає задоволенню.

В свою чергу, суд вважає доцільним зазначити, що розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження жодним чином не перешкоджає виконанню сторонами вимог частини першої статті 77 КАС України (кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення) шляхом викладення доводів в заявах по суті в порядку, передбаченому положеннями статті 261 КАС України.

Крім того, враховуючи вимоги частин четвертої статті 9 КАС України, що зобов`язують суд до активної ролі в судовому процесі, в тому числі до офіційного з`ясування всіх обставин справи і у відповідних випадках до витребування тих доказів, яких, на думку суду, не вистачає для належного встановлення обставин у справі, що розглядається, суд вважає необхідним витребувати у відповідача визначені судом докази.

Керуючись статтями 9, 12, 122, 123, 160, 161, 171, 257, 258, 260 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

1. Заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду задовольнити.

2. Визнати поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з вимогою про стягнення середнього заробітку на підставі статті 117 КЗпП України у зв`язку з несвоєчасним розрахунком при звільненні в сумі 170206 грн. та 13224 грн., та поновити пропущений строк звернення з позовом до адміністративного суду з даним позовом.

3. Відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської обласної прокуратури про стягнення заробітної плати у виді безпідставно відрахованих профспілкових внесків у сумі 13224 грн., середнього заробітку на підставі статті 236 КЗпП України та середнього заробітку на підставі статті 117 КЗпП.

4. Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження одноособово суддею Молочною І. С., без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

5. Запропонувати позивачу надати пояснення щодо вжитих заходів щодо визначення, підтвердження та вимоги повернути заробітну плату у виді безпідставно відрахованих профспілкових внесків у сумі 13224 грн.

6. Витребувати у відповідача, Київської обласної прокуратури, наступні докази:

- належним чином засвідчені накази про прийняття позивача на службу та її проходження;

- належним чином засвідчену копію особової справи позивача;

- відомості та розрахунок складових і відрахувань заробітної плати позивача за весь період перебування на посаді;

- документ, на підставі якого здійснено відрахування профспілкових внесків за період перебування на посаді;

- пояснення та докази, що їх підтверджують, щодо виконанням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.04.2020 про поновлення на роботі;

- відомості та докази, що їх підтверджують, щодо проведення повного розрахунку при звільнення позивача з посади;

- довідку про розмір заробітної плати позивача за два останні місяці, що передували звільненню;

- довідку про розмір середньоденної заробітної плати позивача;

- всі інші докази, які стали підставою для вчинення спірних дій та прийняття рішень.

Документи, що подаються у копіях повинні бути засвідчені належним чином згідно вимог діючого законодавства.

Зобов`язати відповідача надати (надіслати) суду витребувані докази засобами електронного зв`язку (е-mail: ) в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому цієї ухвали.

У разі неможливості подати витребувані докази у встановлений строк, повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали.

7. Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк для подання до суду відзиву на позовну заяву з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

До відзиву додаються докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

8. Роз`яснити позивачу право на подання відповіді на відзив протягом трьох днів з дня отримання відзиву на позовну заяву, а відповідачу право на подання заперечень протягом трьох днів з дня отримання відповіді на відзив.

Відповідь на відзив та заперечення одночасно з поданням до суду мають бути надіслані іншим учасникам справи.

9. Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

10. Повідомити сторони про можливість реєстрації в системі Електронний суд для отримання процесуальних документів в електронному вигляді, для чого потрібно:

- зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу, розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua;

- подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі.

11. Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, за сторінкою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (веб-адреса сторінки http://court.gov.ua/).

12. Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя І.С. Молочна