Справа № 160/3607/23
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

17 березня 2023 року Справа №160/3607/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про розгляд справи в порядку загального позовного провадження ОСОБА_1 у справі за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «КІРАНА» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

23.02.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна товариства з обмеженою відповідальністю «КІРАНА» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення винесене Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області №00/6000407 від 10.01.2023 року, яким зменшено розмір від`ємного значення, суми податку на додану вартість у розмірі 99 289,00 грн.;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області () на користь товариства з обмеженою відповідальністю «КІРАНА» () судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 684,00 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 12 000,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ТОВ «КІРАНА» не обізнано про факт проведення будь-яких перевірок відносно нього, відповідачем не надано суб`єкту перевірки навіть інформації про результати проведення такої перевірки, що є безпосереднім порушенням п. 86.8. ст. 86 Податкового кодексу України. Позивача фактично позбавлено можливості оскарження результатів зазначеної перевірки, надання заперечень на акт перевірки, надання відповідної первинної документації (за необхідності), та пояснень у разі її необхідності. Таким чином, відповідачем цілеспрямовано створено обставини, які спричиняють виникнення негативних фінансових наслідків пов`язаних як зі змістом протиправного податкового повідомлення-рішення, так і необхідністю оскарження такого протиправного рішення контролюючого органу. Відповідно до положень Податкового кодексу України, не зважаючи на неправомірність винесення податкового повідомлення-рішення, після закінчення строку на адміністративне оскарження, що становить 10 календарних днів з моменту отримання податкового повідомлення-рішення, зменшений розмір від`ємного значення визначений таким податкового повідомлення-рішення, автоматично вважається неузгодженою сумою, а отже TOB "КІРАНА" буде зменшено розмір податкового кредиту у загальному розмірі 99 289 грн. 00 коп. Зняття податкового кредиту має фінансові наслідки не тільки для ТОВ "КІРАНА", але й для контрагентів позивача, оскільки коригування показників податкового кредиту в електронних базах даних органів ДПС, має вплив на всіх контрагентів товариства за ланцюгом. Відтак позивач вважає, що податкове повідомлення - рішення винесене Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області №00/6000407 від 10.01.2023 року, яким зменшено розмір від`ємного значення, суми податку на додану вартість у розмірі 99 289,00 грн. є протиправним та належить до скасування.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.02.2023 року зазначена вище справа розподілена та 24.02.2023 року передана судді Пруднику С.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.01.2023 року визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено акціонерному товариству «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» строк звернення до суду із позовною заявою. Відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд за правилами спрощеного провадження без виклику учасників справи.

16.03.2023 року представником ГУ ДПС у Дніпропетровській області Пономаренко О.О. до суду подано відзив на позовну заяву, в якому у прохальній частині відзиву містилось клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

12.01.2023 року засобами електронного зв`язку на електронну адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від представника позивача адвоката Мельника Максима Сергійовича до суду надійшло заперечення щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, в якому містилось клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Дане заперечення вмотивовано тим, що позивачем не заявлялось клопотання щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Вирішуючи дане клопотання, суд враховує наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тож, відповідно до ч. 6 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини", заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії", заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

В даному випадку кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними ст. 44 КАС України із урахуванням норм, передбачених главою 10 "Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження" КАС України.

Представник відповідача не навів обґрунтованих підстав того, що справа не може бути розглянута без попереднього усного заслуховування пояснень сторін щодо суті спору.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Проаналізувавши матеріали позовної заяви, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, суд не вбачає необхідності надання пояснень представниками сторін у зазначеній справі, а тому дійшов висновку, що підстави для її розгляду за участю сторін відсутні. У зв`язку з чим відсутні і підстави для задоволення клопотання представника позивача адвоката Мельника Максима Сергійовича про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись статтями 12, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про розгляд справи в порядку загального позовного провадження ОСОБА_1 - відмовити.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя С. В. Прудник