Справа № 580/1648/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

17 березня 2023 року Справа № 580/1648/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд перевірив матеріали адміністративної справи № 580/1648/23 та документи надані ОСОБА_1 на усунення недоліків, постановив ухвалу.

06.03.2023 позовна заява залишена без руху (ЄДРСР 109374406). На усунення недоліків позивач 16.03.2023 вх.9993/23 не надав позовної заяви у новій редакції з обранням належного формалізованого способу захисту відповідно до ч.1 ст.5 КАС України та обґрунтуванням змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем та не надав обгрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду за захистом порушеного якого саме права/інтересу позивача з підтвердженням поважності причин пропуску строку.

Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, на звернення до адміністративного суду, якщо особа вважає, що суб`єктом владних повноважень порушені права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист. Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі №9901/35/19 особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Верховний Суд у справі №640/16224/19 (провадження №К/9901/22967/20) зазначає, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб. Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Позивач у порушення п.4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України не зазначив про захист якого саме права просить, не надає докази про розпорядження відповідача за вказаний період про здійснені нарахування/перерахунок пенсії у контексті невиплати за який період, позивач не обирає формалізований спосіб захисту відповідно до п.4 ч.1 статті 5 КАС України, позаяк у разі протиправності дій - наслідок утриматися від дій, проте таких вимог позивач також не формує відповідно до п.3 ч.1 ст.5 КАС України.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб (висновки у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 912/1856/16, від 14.05.2019 у справі № 910/11511/18, у справі №910/7164/19).

Позивач у позовній заяві зазначає, що перерахунок пенсії проведений з 01.12.2019 на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19.01.2022 у справі №580/10753/21, проте не обгрунтовує чи є перерахунок на виконання рішення суду - підвищенням за рішенням КМУ. Позивач розрахуванками і поясненнями деструктивних відхилень не обгрунтував обраний спосіб захисту у контексті усунення юридичного конфлікту, що відповідає об`єкту порушеного права. У додатках до позову надано заяву від 10.01.2023, проте без розрахунку пенсії, що надавався позивачем для відповідача та обгрунтування збільшення менше ніж на 2000 гривень після перерахунку за яким саме розпорядженням відповідача, тому ініціатор не виконує вимог ч.5 ст.44, ч.1 ст.79 КАС України.

Відповідно до норм ч. ч. 1-2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у справі №240/12017/19 зазначив (ЄДРСР 95946021), що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого.

Отримання листа відповідача від 10.02.2023 на заяву від 10.01.2023 щодо виплати доплати до пенсії позивачу згідно з постановою КМУ від 14.07.2021 №713 не змінює момент, з якого він міг дізнатись про порушення своїх прав, тобто з моменту отримання пенсії, а саме з 01.06.2022 (дати здійснення перерахунку пенсії на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19.01.2022 у справі №580/10753/21).

Позивач згідно з другою позовною вимогою просить «здійснити нарахувати та виплатити з 01.06.2022 щомісячної доплати до пенсії у сумі 2000,00 грн», проте у порушення частини 6 статті 161 КАС України обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення на захист порушеного права у контексті захисту не надає. Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

«Право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави (п.53) Суд мав переконатися в тому, що застосовані обмеження не зменшили для заявника можливості доступу до суду та не ускладнили йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права (п.54) (ЄСПЛ: Kreuz v Poland, заява 28249/95, від 19.06.2001). Обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (Воловік проти України, 15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, 06.12.2007). Процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів («Дія 97» проти України, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, 21.10.2010).

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

З урахуванням необхідності надати позивачеві до суду докази та використати можливість передбачену ч.1 ст.47 КАС України щодо визначення предмету спору для усунення недоліків, що зазначені в ухвалі без руху - доцільно продовжити строк в умовах дії режиму воєнного стану, що встановлений раніше.

Керуючись статтями 2, 5, 19, 44, 45, 121, 133, 139, 160, 161, 169, 241-243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення надоліків за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та забов`язання вчинити дії.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви (зазначені в ухвалі від 06.03.2023) додатково п`ять днів з дати отримання копії ухвали, шляхом надання до суду позовної заяви в новій редакції з обранням належного формалізованого способу захисту відповідно до ч.1 ст.5 КАС України та обґрунтуванням змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; обгрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду за захистом порушеного права/інтересу позивача з підтвердженням поважності причин пропуску строку; доказів на підтвердження з розрахунками та додатків до заяви під час звернення до відповідача.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА