Справа № 160/13838/21
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2023-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

16 березня 2023 року м. Дніпросправа № 160/13838/21

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів:

судді - доповідача Чумака С.Ю.,

суддів: Чабаненко С.В., Юрко І.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду в місті Дніпрі апеляційну скаргу Дніпровської митниці

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2021 року у справі № 160/13838/21 (суддя І інстанції Кучма К.С.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Морістон» до Дніпровської митниці про визнання протиправними, скасування рішення і картки відмови,

В С Т А Н О В И В:

ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ, РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ, ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Позивач звернувся до суду з позовом до Дніпровської митниці, в якому просив визнати протиправним і скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 03.08.2021 № UA110140/2021/000026/1 і картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 03.08.2021 № UA110140/2021/00138.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2021 року позов задоволений повністю.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржене рішення та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування скарги зазначає, що підставою відмови в митному оформленні розбіжності в документах, наданих позивачем для митного оформлення. До митного оформлення не було подано ряд документів на підтвердження заявленої митної вартості, що в свою чергу свідчить про заявлення декларантом неповних даних, а також не всіх складових митної вартості. Наявні розбіжності в числових значеннях, а також не підтверджено числові значення складових митної вартості товару. Враховуючи зазначені в повідомленні митниці результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару за ЕМД, ненадання документів у спростування виявлених невідповідностей, що унеможливлює перевірити числове значення вартості заявленого товару, відсутність документального підтвердження повноти включення складових митної вартості і ціни, що фактично сплачена, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно п. 2 ст. 58 МКУ та п. 6 ст. 54 МКУ.

Відзив на апеляційну скаргу на адресу суд не надходив, що не перешкоджає розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ВИЗНАЧЕНІ ВІДПОВІДНО ДО НИХ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ

Товариство з обмеженою відповідальністю «Морістон» () зареєстровано як юридична особа за адресою: Україна, 49022, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вул. Молодогвардійська, будинок 12 А, офіс 12. Основний вид діяльності 46.43 Оптова торгівля побутовими електротоварами й електронною апаратурою побутового призначення для приймання, записування, відтворювання звуку й зображення.

01.06.2020 між компанією «JIANGMEN HUAXIANG INDUSTRIAL CO., LTD» (Китай) та ТОВ "Морістон" укладено контракт № JMHX/MR-2020 (далі - контракт). (а.с. 20-24)

За умовами Контракту Продавець продає, а Покупець купує Товар побутову техніку, посуд, столові прибори, згідно інвойсів на кожну поставку, які є невід`ємною частиною даного контракту (п. 1.1. Контракту).

Відповідно до п. 2.1. контракту, ціна на товар встановлюється в доларах США і вказується в інвойсах на кожну окрему партію товару. Пунктом 2.4. контракту визначено, що ціни на товар включають в себе вартість самого товару, упаковки, маркування, навантаження і його доставки до обумовленого умовам пункту. Валюта платежу долари США (п. 4.1. Контракту). Форма оплати безготівковий розрахунок (п. 4.2 Контракту). Згідно з п. 4.3. контракту, оплата за товар може проводитися як на умовах передоплати, так і на умовах оплати інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад покупця в Україні, і це зазначається в інвойсі на конкретну партію товару.

На умовах та в рамках зовнішньо-економічного контракту між ТОВ "Морістон" та JIANGMEN HUAXIANG INDUSTRIAL CO., LTD Китай від 01.06.2020 № JMHX/MR-2020 організовано поставки товарів з Китаю до України, а саме: електрочайники побутові.

03.08.2021 позивачем з метою митного оформлення товарів Електрочайники побутові: мод. LEK - 1801 WHITE 4608 шт.; мод. LEK 1801 TURQUOISE 3000 шт.; мод. LEK-1802 BLUE 3000 шт.; мод. LEK-1802 WHITE 4176 шт.; (потужність 1500 Вт, об`єм 1,8 л); мод. LEK-2201 BLACK 3804 шт.; мод. LEK-2201 WHITE 3804 шт.; (потужність 1500 Вт, об`єм 2,2 л) (далі - товари) подано до Дніпровської митниці Держмитслужби електрону митну декларацію від 11.10.2020 № UA110140/2020/009404.

У митній декларації № UA110140/2021/008585 поданій декларантом, зазначено загальну суму товарів за рахунком, відповідно до інвойсу (графа 22), що складала 4770,45 USD. за 3804 електрочайників (вартість 0, 8117 дол/кг, 0,625 дол/шт). Також визначено розмір ПДВ та ввізного мита, сума розрахована декларантом склала 40 929,39 грн. Митна вартість товарів визначена із застосуванням основного методу.

На підтвердження митної вартості товарів до митного органу надано наступні документи:

- пакувальний лист (Packing list) Пакувальний лист від 29.05.2021; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) від 29.05.2021 № SB210529;

- коносамент (Bill of lading) від 03.06.2021 № UTRUST21050674;

- декларація про походження товару (Declaration of origin) від 29.05.2021 № SB210529 від 29.05.2021;

- автотранспортна накладна (Road consignment note) від 02.08.2021 № 1588;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару Б/Н від 29.03.2021;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення JMHX/MR-2020 від 01.06.2020;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 15.09.2020 № 1;

- інструкція від 29.03.2021;

- інформація морських агентів від 20.07.2021;

- копія митної декларації країни відправлення від 03.06.2021 № 11522439;

- митна декларація, за якою відмовлено у випуску товарів від 03.08.2021 № UA110140/2021/008585. (а.с. 67-69)

Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товару виявлені розбіжності у наданих документах, що стало підставою для витребування у декларанта додаткових документів для підтвердження митної вартості товару: 1) якщо рахунок сплачено банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 3) транспорті (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість оцінюваних товарів; 4) якщо здійснювалося страхування страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 5) виписку з бухгалтерської документації; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти виробника товару; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів.

В подальшому відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 03.08.2021 № UA110140/2021/000026/l, а також складено картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 03.08.2021 № UA110140/2021/00138. (а.с. 70-77)

Рішенням про коригування митної вартості товарів від 03.08.2021 № UA 110140/2021/000026/1 здійснено коригування вартості за одиницю товару, а саме: Електрочайники побутові: мод. РЕК-01 3804 шт.; (потужність 1500 Вт, об`єм 1,8 л); Торгівельна марка: PICOLA. мод.НЕК-200 3804 шт.; (потужність 1500 Вт, об`єм 2,0 л); Торгівельна марка: HILTON. Виробник: JIANGMEN HUAXIANG INDUSTRIAL CO., LTD. Країна виробництва: Китай, CN.

Розрахована декларантом митна вартість товару становила 4 755,00 USD (127 645,12 грн. (курс валюти станом на момент подання декларації 26,8444)), а вартість митних платежів 40 846,44 грн., внаслідок дій відповідача у вигляді коригування митної вартості загальна вартість товару склала 14911,68 USD (400295,10 грн. (курс валюти 26,8444), а вартість митних платежів склала 128 094,43 грн. Внаслідок коригування вартості товарів митним органом, сума додаткових нарахувань (ввізне мито та ПДВ) склала 87 247,99 грн. Вартість за одиницю товару 1,96 USD. Митна вартість оцінюваного товару № 1 скоригована за другорядним методом визначення митної вартості 2г Резервним методом.

В обґрунтування прийнятого рішення відповідачем зазначено наступне:

1. за ЕМД від 03.08.2021 № UA 110140/2021/008585 заявлені Товари вартості відповідно до зовнішньоекономічного контракту від 01.06.2020 між компанією «JIANGMEN HUAXIANG INDUSTRIAL CO., LTD» (Китай) та ТОВ "Морістон" № JMHX/MR-2020 (код документу 4104-контракт з виробником). Відповідно до п. 5.1 контракту Поставка Товару Покупцеві здійснюється окремими партіями, протягом терміну дії цього Контракту і визначається інвойсами на кожну окрему партію Товару. Відповідно до п. 4.3 контракту від 01.06.2020 № JMHX/MR-2020 Оплата за товар може проводитись як на умовах передоплати, так і на умовах інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад Покупця в Україні, і це зазначається в інвойсі на конкретну партію Товару. У комерційному рахунку SB 210529 від 29.05.2021 зазначено, що умови оплати: протягом 180 днів після поставки партії товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів, як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Поставка товару з таким відстроченням по оплаті може розглядатись як прихований лізинг, яким передбачаються лізингові платежі, які не розглядаються як частина митної вартості лише за певних умов (п. 5 ст. 51 МКУ). Відповідно до Податкового кодексу України сплачений при імпорті товару ПДВ за комерційною операцією (з оплатою за товар) включається до податкового кредиту. Декларування зі значним відстроченням оплати також призводить до формування податкового кредиту, який не підтверджений оплатою.

2 відповідно до п. 2.5 Порядку від 30.05.12 № 631 для виконання відповідних митних формальностей, з урахуванням положень ст. 254 МКУ, необхідно забезпечення декларантом перекладу документів українською мовою для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій. Наданий переклад інвойсу SB 210529 від 29.05.2021 містить печатку продавця, що не передбачено умовами контракту та не відповідає вимогам щодо перекладу товаротранспортних документів.

3. згідно з п. 1.1 контракту від 01.06.2020 № JMHX/MR-2020 Продавець продає, а Покупець купує Товар побутову техніку, посуд, столові прибори згідно інвойсів на кожну поставку, які є невід`ємною частиною даного контракту. У наданому рахунку SB 210529 від 29.05.2021 відсутні відомості про торгівельну марку, заявлену декларантом у електронному інвойсі ЕМД. Заявлений у електронному інвойсі ЕМД виробник товару також не зазначений у інвойсі SB 210529. Зазначені відомості не підтверджені документально та відсутні у товаросупровідних документах.

4. у морському коносаменті UTRUST21050674 від 03.06.2021 назва товару, що імпортується, не відповідає заявленим товарам у ЕМД та товаросупровідних документах. У графі 21 ЕМД декларантом заявлено морське судно CMA CGM TANYA, що не відповідає відомостям морського коносаменту UTRUST21050674 від 03.06.2021 SUI FU HANG, що може свідчити про перевантаження товару та пов`язані з цим витрати на навантажувально-розвантажувальні роботи, що є складовими митної вартості, а також на наявність додаткових транспортних документів, що відображають факт перевантаження товару з одного морського судна на інше, та які не були надані до митного оформлення. Враховуючи наявність перевантаження, можлива наявність інших коносаментів, відповідно до яких здійснювалось перевезення, та які не були надані до митного оформлення у порушення ст. 335 СМКУ. Документи, підтверджуючі витрати, пов`язані з перевантаженням товару з одного транспортного засобу на інший до митного оформлення не надавались та не надіслані в рамках консультації, що унеможливлює проведення обчислення повноти включення транспортної складової при формуванні заявленої декларантом ціни товару.

5. всупереч вимогам Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа (наказ Мінфін від 30.05.2012 № 651) у графі 31 ЕМД не зазначені технічні характеристики та параметри чайників, які містяться у комерційній пропозиції (потужність, об`єм).

6. відповідно до п. 6.3 наданого до митного оформлення контракту зазначено, що Продавець гарантує якість Товару протягом 12 місяців з дня здійснення поставки за умови його нормального експлуатування. При виявленні дефектів протягом зазначеного терміну, не є наслідком неправильної експлуатації, під технічним контролем і за погодженням сторін після процедури сервісного обслуговування, організованого Продавцем, Продавець зобов`язується компенсувати їх вартість Покупцеві. Вказаний документ, що містить відомості про якісні характеристики та мають вплив на його вартість, до митного оформлення не надано.

7. у графі 44 ЕМД декларантом заявлено характер угоди-контракт з виробником (4104). У відповідності до наказу Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій» код документа 4104 це зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів. Слід зазначити, що для підтвердження виробника товарів можуть бути надані документи, в тому числі копія ліцензії на виробництво товару; копія нормативно-технічної документації на виготовлення товару; копія сертифікату на систему якості товару; копія сертифікату продукції власного виробництва; копія свідоцтва про присвоєння товару штрихового коду EAN. Зазначені документи декларантом до митного оформлення не надавались.

8. відповідно до інвойсу від 29.05.2021 № SB210529 комерційні умови поставки заявленого товару DAP Дніпро. За заявленими в Україні умовами поставки DAP Дніпро продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення до вказаного місця призначення м. Дніпро, а також оплатити всі витрати до поіменованого пункту. З урахуванням правил Інкотермс 2010, Коментаря Міжнародної торгово-промислової палати до правил Інкотермс 2010 продавцем оплачено всі витрати і фрахт до порту призначення порт Південний, Україна, без вивантаження, тоді як за задекларованими в Україні умовами поставки DAP Дніпро, продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення до вказаного місця призначення м. Дніпро, а також оплатити додаткові витрати, які стягуються вантажно-розвантажувальними комплексами (терміналами) у порту. У наданій експортній декларації зазначені умови поставки CFR та заявлена вартість партії товарів згідно інвойсу від 29.05.2021 № SB210529 4 770, 45 дол. США на умовах поставки DAP Дніпро, а також зазначені витрати на транспортування за маршрутом Шекоу-порт Південний-1300 дол. США. Включення у вартість партії товарів витрат по доставці з порту Південний до м. Дніпро не підтверджено.

Не погодившись із рішенням про коригування митної вартості товарів та карткою відмови, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем надані всі необхідні документи, що стосуються числового значення митної вартості товару або методу її визначення, документи містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Водночас, митний орган, встановивши зазначені вище розбіжності, їх не обґрунтував, яким чином зазначені розбіжності позбавляють митний орган можливості перевірити заявлену митну вартість імпортованого товару.

Відповідно до приписів статті 311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ РЕГУЛЮЮТЬ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ, ТА ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ СУДОМ

Відповідно до ст. 248 Митного кодексу України (далі МК України, Кодекс) митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Згідно зі ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема для нарахування митних платежів (п. 1 ч. 1 ст. 50 Митного кодексу України).

Частиною 1 ст. 51 МК України визначено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою (ч. 1 ст. 52 Митного кодексу України) .

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 52 Кодексу декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 52 Кодексу декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зокрема, мають право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Отже, Митним кодексом України визначено вичерпний перелік документів, що подаються декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

При цьому згідно з ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Згідно з ч. 4, 5, 9 та 21 ст. 58 Кодексу митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

За приписами ч. 10 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем:

а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;

б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами;

в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів;

б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів;

в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо);

г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об`єкти права інтелектуальної власності.

Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Згідно зі статтею 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний:

1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування;

4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються:

у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;

6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Відповідно до частини 6 статті 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Отже, згідно з МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється в першу чергу за основним методом, тобто, за ціною договору (вартістю операції).

Митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів повинна бути зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Колегія суддів зауважує, що витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Право митного органу на витребування додаткових документів не є абсолютним, а виникає за наявності хоча б однієї з таких підстав: надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Отже, органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Згідно зі статтею 256 Митного кодексу України відмова у митному оформленні це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.

Як визначено у частині третій статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи відповідно до переліку, наведеному в даній нормі.

В оскарженому рішенні відповідачем зазначено: причини, через які митна вартість імпортованого товару не може бути визначена за ціною договору (контракту), обґрунтована послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом, проведена консультація між декларантом і митним органом; проведено контроль співставлення-автоматизоване порівняння даних, які містяться в митній декларації або інших документах, поданих для митного оформлення з зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваного товару.

Так, митним органом встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності.

Оцінювана партія товарів заявлена відповідно до контракту з заявленим виробником «JIANGMEN HUAXIANG INDUSTRIAL CO., LTD» (Китай). Відповідно до п. 4.3 контракту від 01.06.2020 № JMHX/MR-2020 Оплата за товар може проводитись як на умовах передоплати, так і на умовах інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад Покупця в Україні, і це зазначається в інвойсі на конкретну партію Товару. У комерційному рахунку SB 210529 від 29.05.2021 зазначено, що умови оплати: протягом 180 днів після поставки партії товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Відповідно до Податкового кодексу України сплачений при імпорті товару ПДВ за комерційною операцією (з оплатою за товар) включається до податкового кредиту. Декларування зі значним відстроченням оплати також призводить до формування податкового кредиту, який не підтверджений оплатою.

Відповідно до п. 2.5 Порядку від 30.05.12 № 631 для виконання відповідних митних формальностей, з урахуванням положень ст. 254 МКУ, необхідно забезпечення декларантом перекладу документів українською мовою для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій. Наданий переклад інвойсу SB 210529 від 29.05.2021 містить печатку продавця, що не передбачено умовами контракту та не відповідає вимогам щодо перекладу товаротранспортних документів.

За унормуванням вимог ч. 8 ст. 264 МКУ з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Згідно з п. 1.1 контракту від 01.06.2020 № JMHX/MR-2020 Продавець продає, а Покупець купує Товар побутову техніку, посуд, столові прибори згідно інвойсів на кожну поставку, які є невід`ємною частиною даного контракту. У наданому рахунку SB 210529 від 29.05.2021 відсутні відомості про торгівельну марку, заявлену декларантом у електронному інвойсі ЕМД. Заявлений у електронному інвойсі ЕМД виробник товару також не зазначений у інвойсі SB 210529. Зазначені відомості не підтверджені документально та відсутні у товаросупровідних документах.

У морському коносаменті UTRUST21050674 від 03.06.2021 назва товару, що імпортується, не відповідає заявленим товарам у ЕМД та товаросупровідних документах. У графі 21 ЕМД декларантом заявлено морське судно CMA CGM TANYA, що не відповідає відомостям морського коносаменту UTRUST21050674 від 03.06.2021 SUI FU HANG. Позивачем жодних пояснень та відповідних документів щодо пояснення зазначеної обставин митному органу не надано, а отже суперечності у поданих для митного оформлення документах не усунуто, що викликало у митного органу обгрунтовані сумніви у митній вартості товару, оскільки такі обставин можуть свідчити, як про перевантаження товару з корабля на корабель, або про недостовірність якогось з поданих документів.

Відповідно до наданих відомостей морських агентів у цій ситуації наявне перевантаження товарів, а тому можлива наявність інших коносаментів, відповідно до яких здійснювалось перевезення та які не були надані до митного оформлення у порушення ст. 335 МКУ.

За унормуванням п. 6 ч. 2 ст. 53 МКУ документами, які підтверджують митну вартість є транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Всупереч вимогам Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа (наказ Мінфін від 30.05.2012 № 651) у графі 31 ЕМД не зазначені технічні характеристики та параметри чайників, які містяться у комерційній пропозиції (потужність, об`єм).

Відповідно до п. 6.3 наданого до митного оформлення контракту зазначено, що Продавець гарантує якість Товару протягом 12 місяців з дня здійснення поставки за умови його нормального експлуатування. При виявленні дефектів протягом зазначеного терміну, не є наслідком неправильної експлуатації, під технічним контролем і за погодженням сторін після процедури сервісного обслуговування, організованого Продавцем, Продавець зобов`язується компенсувати їх вартість Покупцеві. Вказаний документ, що містить відомості про якісні характеристики та мають вплив на його вартість, до митного оформлення не надано.

У графі 44 ЕМД декларантом заявлено характер угоди-контракт з виробником (4104). Відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій» код документа 4104 це зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів. Слід зазначити, що для підтвердження виробника товарів можуть бути надані документи, в тому числі копія ліцензії на виробництво товару; копія нормативно-технічної документації на виготовлення товару; копія сертифікату на систему якості товару; копія сертифікату продукції власного виробництва; копія свідоцтва про присвоєння товару штрихового коду EAN. Зазначені документи декларантом до митного оформлення також не надані.

Відповідно до інвойсу від 29.05.2021 № SB210529 комерційні умови поставки заявленого товару DAP Дніпро. За заявленими в Україні умовами поставки - DAP Дніпро продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення до вказаного місця призначення - м. Дніпро, а також оплатити всі витрати до поіменованого пункту. З урахуванням правил Інкотермс 2010, Коментаря Міжнародної торгово-промислової палати до правил Інкотермс 2010, продавцем оплачено всі витрати і фрахт до порту призначення порт Південний, Україна, без вивантаження, тоді як за задекларованими в Україні умовами поставки - DAP Дніпро, продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення до вказаного місця призначення м. Дніпро, а також оплатити додаткові витрати, які стягуються вантажно-розвантажувальними комплексами (терміналами) у порту. У наданій експортній декларації зазначені умови поставки CFR та заявлена вартість партії товарів згідно інвойсу від 29.05.2021 № SB210529 4 770, 45 дол. США на умовах поставки DAP Дніпро, а також зазначені витрати на транспортування за маршрутом Шекоу-порт Південний 1300 дол. США. Включення у вартість партії товарів витрат по доставці з порту Південний до м. Дніпро не підтверджено.

Отже, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та доводами Дніпровської митниці, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей щодо складових митної вартості та містять зазначені вище розбіжності та суперечності, які викликали у митного органу обгрунтовані сумніви в правильності зазначеної позивачем митної вартості товарів, а відповідно і право відповідно до приписів ст. 53 Митного кодексу України вимагати подання декларантом додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів.

Натомість декларантом не виконано вимоги стосовно надання додаткових документів, що згідно з положеннями п. 2 ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України є підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

Колегія суддів зазначає що умови постачання DAP дійсно покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де це буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення, умовами поставки передбачено, що обов`язок нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару, у тому числі перевантаження, несе постачальник, ціна за товар була визначена з огляду на умови постачання, транспорті витрати включені в митну вартість товару.

Проте, зазначені умови постачання ще більше ставлять під сумнів розмір вартості товару, особливо враховуючи що ідентичний товар (та сама торгівельна марка та той самий артикль) продаються на митній території України через мережу Інтернет за вартістю, яка у 20-30 разів перевищує заявлену позивачем.

Так, як зазначалось вище, вартість одного чайника за ЕМД склала 0,625 доларів США, що за курсом 26,844 складає 16,77 грн, тоді як найдешевший на території України такий же чайник в інтернет-магазині Епіцентр продається 399 грн, тобто в 23 рази дорожче, що дійсно викликає сумнів у справжній митній вартості товару.

Колегія суддів з огляду на такі обставини вважає необхідним зауважити, що хоча продаж ідентичних товарів за у десятки разів вищою ціною на території України і не впливає прямо на визначення митної вартості за ціною контракту, однак є підтвердженням недостовірності заявленої митної вартості товару.

Всі ці обставини у сукупності свідчать про обґрунтованість сумнівів митного органу у правильності заявленої митної вартості товару за митною декларацією від 03.08.2021 № UA110140/2021/000026/1, а відповідно у виникненні права витребувати від позивача додаткові документи, які надані не були, що має наслідком право митного органу відкоригувати митну вартість товару.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку, що оскаржені позивачем рішення про коригування митної вартості товарів від 03.08.2021 № UA110140/2021/000026/1 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 03.08.2021 № UA110140/2021/00138 прийняті відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, обґрунтовано тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, відтак, відповідають критеріям, визначеним статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

ВИСНОВОК АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

За таких обставин, з огляду на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та порушення норм процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду скасуванню з прийняттям нового судового рішення про відмову в позові.

На підставі викладеного, керуючись ст. 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2021 року у справі № 160/13838/21 скасувати.

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Морістон» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними, скасування рішення і картки відмови відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач С.Ю. Чумак

суддя С.В. Чабаненко

суддя І.В. Юрко