Справа № 420/15484/22
Суддя: Харченко Ю.В.
Дата ухвалення: 2023-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

17 березня 2023 року м.Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Харченко Ю.В., розглянувши в порядку письмового провадження питання щодо закриття провадження по справі № 420/15484/22 в частині позовних вимог, -

ВСТАНОВИВ:

Комунальна установа Спеціалізований монтажно-експлуатаційний підрозділ звернулась до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд ( з урахуванням уточнень від 15.11.2022 року вхід. № 35433/22) визнати протиправними дії Південного офісу Держаудитслужби щодо не залучення кваліфікованих спеціалістів - експертів для визначення норм витрат та витрат Холодного пластику «Сигнакул ХП 11-25» білого кольору, а також щодо використання методики розрахунку витрат Холодного пластику «Сигнакул ХП 11-25» білого кольору, яка не відповідає COY 42.1-5:2012; визнати протиправним та скасувати пункт VI Стор. 12, 13, 14, 15 (Викладено в акті) висновку на зауваження (заперечення) до акта перевірки закупівель комунальної установи «Спеціалізований монтажно-експлуатаційний пiдроздiл» Одеської міської ради від 19.09.2022 № 06-13/17 надісланого 30.09.2022 за № 151506-14/2833-2022; скасувати вимогу щодо усунення виявлених порушень від 03.10.2022 № 151506-14/2860-2022 Південного офісу Держаудитслужби Державної Аудиторської служби.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2022 року позовну заяву Комунальної установи Спеціалізований монтажно-експлуатаційний підрозділ до Південного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про визнання протиправним висновку та скасування вимоги, - повернуто позивачеві.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 25 січня 2023 року апеляційну скаргу Комунальної установи Спеціалізований монтажно-експлуатаційний підрозділ задоволено, а Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 15.11.2022 року про повернення позовної заяви скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2023 року прийнято адміністративну справу №420/15484/22 до свого провадження. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідно до ч.6 ст.7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Згідно з п.10 ч.1 ст.4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене, та зважаючи, що дана адміністративна справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), розгляд питання щодо закриття провадження в частині позовних вимог, здійснюється в порядку письмового провадження.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач просить суд, зокрема, визнати протиправним та скасувати пункт VI Стор. 12, 13, 14, 15 (Викладеного в акті) висновку на зауваження (заперечення) до акта перевірки закупівель комунальної установи «Спеціалізований монтажно-експлуатаційний пiдроздiл» Одеської міської ради від 19.09.2022 № 06-13/17, надісланого 30.09.2022 за № 151506-14/2833-2022.

Так, положеннями статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Право на судовий захист відображене і в частині першій статті 5 КАС, відповідно до якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Завданням адміністративного судочинства є ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Відповідно у випадку звернення зацікавленої особи з позовом до суду адміністративний суд повинен надати правову оцінку діям суб`єкта владних повноважень при прийнятті того чи іншого рішення та перевірити його відповідність критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень, та які закріплені у статті 2 КАС.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно з п.п.18, 19 ч.1 ст.4 КАС України нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є правильність рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Акт державного чи іншого органу це юридична форма рішень цих органів, тобто офіційний письмовий документ, який породжує певні правові наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших публічно-правових відносин і має обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

При цьому, залежно від компетенції органу, який прийняв такий документ, і характеру та обсягу відносин, що врегульовано ним, акти поділяються на нормативно-правові і такі, що не мають нормативно-правового характеру, тобто індивідуальні.

Правовий акт індивідуальної дії це виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий з метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків, чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований. До того ж, обов`язковою ознакою як нормативно-правового, так і правового акта індивідуальної дії, є юридичний характер, тобто обов`язковість його приписів для відповідного суб`єкта (суб`єктів), дотримання якого забезпечується правовими механізмами.

Обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

До адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється, водночас, відповідно до зазначених норм, право особи на звернення до адміністративного суду обумовлено суб`єктивним уявленням особи про те, що її право чи законний інтерес потребує захисту. Обов`язковою умовою здійснення такого захисту судом є наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду/

Судовому захисту в адміністративних судах України підлягає лише порушене право, а отже предмет оскарження за правилами адміністративного судочинства повинен мати юридичне значення, тобто впливати на коло прав, свобод, законних інтересів чи обов`язків, а також встановлені законом умови їх реалізації.

При цьому неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану її суб`єктивних прав та обов`язків, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов`язку.

Таким чином, із системного аналізу вище окреслених приписів чинного процесуального законодавства вбачається, що до адміністративних судів можуть бути оскаржені лише рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, які порушують права і свободи особи, та до того ж, якщо, по-перше, такі рішення, дія чи бездіяльність прийняті владним суб`єктом поза межами визначеної законом компетенції, а по-друге, оспорюванні рішення, дія чи бездіяльність, є юридично значимими, породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин, тобто є такими, що мають безпосередній вплив на суб`єктивні права та обов`язки особи шляхом позбавлення можливості реалізувати належне цій особі право або шляхом покладення на цю особу будь-якого обов`язку.

Так, у відповідності до пункту 2 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006 №550, інспектування здійснюється у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб.

За змістом пункту 35 вказаного Порядку результати ревізії викладаються в акті, який складається на паперовому носії державною мовою і повинен мати наскрізну нумерацію сторінок. Акт ревізії містить: вступну частину, в якій зазначаються підстава для проведення ревізії, тема ревізії, повна назва об`єкта контролю, його місцезнаходження, відомості про організаційно-правову форму та форму власності, дати початку і закінчення ревізії, період, який підлягав ревізії, перелік посадових осіб контролюючого органу та залучених спеціалістів, що проводили ревізію, перелік посадових осіб, які відповідали за фінансово-господарську діяльність об`єкта контролю у період, що підлягав ревізії; констатуючу частину, в якій наведено інформацію про результати ревізії в розрізі кожного питання програми із зазначенням, за який період, яким способом (вибірковим, суцільним) та за якими документами перевірено ці питання, а також висновок про наявність або відсутність порушень законодавства.

У пункті 3 Порядку визначено, що акт ревізії - документ, який складається посадовими особами органу державного фінансового контролю, що проводили ревізію, фіксує факт її проведення та результати. Заперечення, зауваження до акта ревізії (за їх наявності) та висновки на них є невід`ємною частиною акта.

Отже, акт ревізії - це службовий документ, який стверджує факт перевірки, і є лише носієм інформації про виявлені порушення вимог законодавства.

Суд зазначає, що акт ревізії, в якому викладені висновки її проведення, не є рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні статті 19 КАС, не викликає виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися, тому його висновки не можуть бути предметом спору.

Відтак, акт ревізії не є правовим актом, з яким пов`язано виникнення публічно-правових відносин, не може бути предметом судового оскарження, в тому числі й в порядку адміністративного судочинства.

Водночас, з матеріалів справи вбачається, що позивач, відповідно до другої позовної вимоги, фактично не згодний із пунктом VI Стор. 12, 13, 14, 15 (Викладеного в акті) висновку на зауваження (заперечення) до акта перевірки закупівель комунальної установи «Спеціалізований монтажно-експлуатаційний пiдроздiл» Одеської міської ради від 19.09.2022 № 06-13/17 надісланого 30.09.2022 за № 151506-14/2833-2022.

Таким чином, з урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що дана позовна вимога не підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Водночас, зважаючи на вищеокреслене, суд зазначає, що поняття - спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, застосовно до даних правовідносин, слід тлумачити в більш ширшому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду як в порядку адміністративного судочинства, так і в порядку жодного судочинства.

Згідно з п.1 ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Відтак, з урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для закриття провадження по справі №420/15484/22 за позовом Комунальної установи Спеціалізований монтажно-експлуатаційний підрозділ, в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування пункту VI Стор. 12, 13, 14, 15 (Викладеного в акті) висновку на зауваження (заперечення) до акта перевірки закупівель комунальної установи «Спеціалізований монтажно-експлуатаційний пiдроздiл» Одеської міської ради від 19.09.2022 № 06-13/17 надісланого 30.09.2022 за № 151506-14/2833-2022, відповідно до приписів п.1 ч.1 ст.238 КАС України.

Керуючись п.10 ч.1 ст.4, ч.6 ст.7, ч.9 ст.205, п.1 ч.1 ст.238, ст.ст.243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у справі № 420/15484/22 за позовом Комунальної установи Спеціалізований монтажно-експлуатаційний підрозділ, в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування пункту VI Стор. 12, 13, 14, 15 (Викладеного в акті) висновку на зауваження (заперечення) до акта перевірки закупівель комунальної установи «Спеціалізований монтажно-експлуатаційний пiдроздiл» Одеської міської ради від 19.09.2022 № 06-13/17 надісланого 30.09.2022 за № 151506-14/2833-2022.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду у строки визначені статтею 295 КАС України.

Суддя Харченко Ю.В.