Справа № 420/3470/23
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2023-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3470/23
У Х В А Л А

20 березня 2023 року Одеський окружний адміністративний суд:

у складі головуючого Завальнюк І.В.,

при секретарі Четвертак О.І.,

розглянувши в підготовчому засіданні в м. Одесі справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Пальміра Грейн» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 06.11.2022 № 133/15-32-07-18-19 в частині зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість в розмірі 1503790,31 грн.

Ухвалою судді від 24.02.2023 Товариству з обмеженою відповідальністю «Пальміра Грейн» поновлено строк на звернення до суду із даними вимогами; позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання.

Так, разом із позовом Товариством з обмеженою відповідальністю «Пальміра Грейн» до суду надано заяву про поновлення строку на звернення до суду, в обґрунтування якої зазначено, що директора ТОВ «Пальміра Грейн» ОСОБА_1 було призвано на військову службу за мобілізацією 25.02.2022, де він перебуває по теперішній час, що підтверджується військовим квитком серії НОМЕР_1 від 04.01.2022 та тимчасовим посвідченням військовозобов`язаного серії НОМЕР_2 від 26.02.2022. У зв`язку із цим директор Товариства не міг своєчасно підготувати та подати адміністративний позов щодо оскарження спірного податкового повідомлення-рішення від 06.11.2022 № 133/15-32-07-18-19.

Зважаючи на викладені вище обставини, позивач просив суд поновити йому строк на звернення до суду.

Однак, в ході судового розгляду справи судом встановлено, що висновки про обґрунтованість поважності повідомлених стороною позивача причин пропуску строку на звернення із позовними вимогами є передчасними.

У зв`язку із цим на обговорення учасників справи поставлено питання про залишення позову без руху.

Представник відповідача в підготовчому засіданні на залишенні позову без руху наполягала.

Представник позивача в судове засідання не з`явився; згідно поданого клопотання просив суд розглядати справу за його відсутності.

Вислухавши думку представника відповідача та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Так, у постанові від 27 січня 2022 року у справі № 160/11673/20, судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів КАС ВС висловила правову позицію про те, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платник податків не використовував процедуру досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), визначається ч. 2 ст. 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата наголосила на тому, що задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.

Отже, обчислюючи шестимісячний строк звернення до суду в подібних до цієї справах, суди повинні звертати особливу увагу на момент початку перебігу цього строку і в кожній конкретній справі вирішувати питання про наявність / відсутність підстав вважати такий строк пропущеним із поважних причин.

З огляду на викладені у заяві ТОВ «ПАЛЬМІРА ГРЕЙН» обставини, директора підприємства ОСОБА_1 було призвано на військову службу за мобілізацією 25.02.2022, на якій останній перебуває по теперішній час.

Поряд із тим, рішення єдиного засновника ТОВ «ПАЛЬМІРА ГРЕЙН» ОСОБА_2 № 22/11/22, другим питанням якого вирішено призначити заступником директора Товариства ОСОБА_3 прийнято лише 22.11.2022, та в подальшому реалізовано наказом № 22/11 про вступ до виконання обов`язків заступника директора Товариства згідно рішення єдиного засновника.

В свою чергу, оспорюване податкове повідомлення-рішення № 133/15-32-07-18-19 прийнято 06.11.2022 і шестимісячний строк на його оскарження сплинув 06.05.2022.

При цьому стороною позивача жодним чином не обґрунтована тривала бездіяльність саме засновника Товариства щодо призначення заступника директора підприємства, - тобто обставина, із якою позивач пов`язує поважність причин пропуску строку на звернення до суду із даними вимогами.

Суд зазначає, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

При зверненні до суду позивач повинен довести той факт, що не міг звернутися за захистом до суду протягом встановленого строку.

В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Таким чином, звернувшись до суду із даним позовом 20.02.2023, позивач пропустив шестимісячний строк на звернення до суду із даними вимогами.

Крім того, суд враховує, що особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою реалізації права на судовий захист. Будь-яких обставин, які б перешкоджали саме засновнику вчинити дії щодо призначення заступника директора, судом не встановлено і позивачем не повідомлено. Позивач обмежився лише повідомленим фактом про мобілізацію директора Товариства, однак жодним чином не обґрунтував суттєву тривалість бездіяльності засновника щодо вчинення активних дій задля звернення до суду.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків. Відтак, дотримання строків звернення до суду з позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі.

Необізнаність про порушення через байдужість до своїх прав, або небажання дізнатися, - не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом «Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt», згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує.

З урахуванням наведеного, реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, а нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

При цьому, поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частинами першою-четвертою статті 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

З аналізу положень статей 123, 171 КАС України випливає, що питання дотримання позивачем строку звернення з позовом з`ясовується судом на стадії відкриття провадження, а його пропуск є підставою для повернення позовної заяви, якщо суд дійде висновку, що причини, з яких його пропущено, не відповідають критеріям поважності.

Суд може повернутися до вирішення питання про дотримання позивачем строку звернення до суду й після відкриття провадження, і, установивши, що об`єктивних перешкод для своєчасного звернення до суду не існувало, постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Закріплений у частинах першій-третій статті 123 КАС України порядок дає підстави для висновку, що в обох випадках (як і до, так і після відкриття провадження) застосуванню процесуальних наслідків пропуску строку звернення до суду має передувати оцінка судом зазначених у заяві позивача причин пропуску такого пропуску.

До відкриття провадження у справі реалізація відповідних процесуальних гарантій відбувається шляхом залишення позовної заяви, поданої за межами строків звернення до суду, без руху з пропозицією подати заяву про його поновлення або вказати інші, ніж ті, що зазначені в позовній заяві, підстави для поновлення строку.

Подібним чином законодавець урегулював і механізм залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду, факт якого встановлено після відкриття провадження у справі, закріпивши у частині третій статті 123 КАС України, що позов залишається без розгляду, якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними.

Правова природа строку звернення до суду дозволяє констатувати, що запровадження періоду, у межах якого фізична або юридична особа (суб`єкти приватного права), а також орган державної влади та місцевого самоврядування (суб`єкти публічного права) можуть звернутися до суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права; у питаннях визначення строків одразу закладена певна суперечність між інтересами однієї сторони, яка наполягає на безумовному застосуванні процесуальних строків, та інтересами іншої сторони, яка вважає, що строк варто поновити (існує умовний конфлікт між принципом правової визначеності та принципом права на судовий захист (доступу до суду), обидва з яких є важливими елементами принципу верховенства права).

На цій підставі Верховний Суд у постанові від 18 січня 2023 року по справі № 160/6211/21 сформулював правовий висновок, відповідно до якого встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого законом або судом проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) суб`єкта владних повноважень або судове рішення отримують додаткову легітимність (стабільність) та не передбачатимуть можливості перегляду (скасування), а правові наслідки їх прийняття (вчинення) не будуть відмінені.

Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, а також судового рішення.

Забезпечення дотримання принципу правової визначеності потребує чіткого виконання сторонами та іншими учасниками справи вимог щодо строків звернення до суду, а також строків на оскарження судових рішень, а від судів вимагається дотримуватися певних правил у процесі прийняття рішення про поновлення строку та оцінювати поважність причин пропуску строку, виходячи із критеріїв розумності та об`єктивності, поведінки сторін, значимості справи та її впливу на суспільні відносини і національну безпеку, наявності фундаментальної судової помилки, а також непереборності обставин, що спричинили пропуск строку.

В даному випадку суд враховував під час відкриття провадження у справі факт мобілізації директора Товариства 25.02.2022 року, на чому позивачем акцентовано увагу в заяві про поновлення пропущеного строку на звернення до суду із даними вимоагми. Водночас, у зв`язку із цим суд передчасно дійшов висновку про поважність причин пропуску строку на звернення до суду Товариством із даними вимогами, оскільки матеріали справи свідчать, що єдиний засновник Товариства лише у листопаді 2022 р. почав активні дії, які б дозволяли реалізувати право на судовий захист (призначення заступника директора, внесенням змін до Статуту тощо). При цьому жодного аргументу щодо неможливості вчинення таких дій у встановлений законодавством строк звернення до суду позивач не навів.

В свою чергу, Верховний Суд в ухвалі від 01 серпня 2022 року по справі № 802/118/17-а наголосив, що посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло та обумовило пропуск строку.

Крім того, системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені ним у судовому засіданні в суді першої інстанції.

Верховний Суд у справі № 640/5645/19 (постанова від 23.09.2020) щодо застосування положень частин третьої та четвертої статті 123 КАС України дійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.

З огляду на вищевикладене, даний адміністративний позов підлягає залишенню без руху через порушення строку на його подання до суду із одночасним наданням позивачу строку на подачу заяви про поновлення пропущеного строку.

На підставі викладеного та керуючись ст. 123 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Пальміра Грейн» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без руху, надавши десятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення зазначених вище недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву залишити без розгляду.

Наступне підготовче засідання по справі призначити на 11:00 год. 06.04.2023.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 20.03.23.

Суддя І.В. Завальнюк