Справа № 525/1342/21
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2023-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

17 березня 2023 р.Справа № 525/1342/21

Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Русанова В.Б., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 14.02.2022 по справі № 525/1342/21

за позовом ОСОБА_1

до Державної служби України з безпеки на транспорті , Старшого державного інспектора відділу провадження системи автоматичної фіксації порушень Департаменту державного контролю на транспорті Савченка Владислава Олеговича

про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Великобагачанського районного суду Полтавської області від 14.02.2022 відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті , про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

30.07.2022 на рішення суду ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу.

24.10.2022 за наслідками автоматизованого розподілу справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Русанова В.Б., судді: Перцова Т.С., Жигилій С.П.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 25.10.2022 витребувано з Харківського окружного адміністративного суду справу № 525/1342/21.

28.02.2023 зазначена справа надійшла до суду.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 03.03.2023 апеляційна скарга залишена без руху, з підстав пропуску строку на апеляційне оскарження та несплатою судового збору, надано 10 денний строк для усунення її недоліків шляхом надання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та документи про сплату судового збору.

09.03.2023 на виконання вимог ухвали суду апелянтом надано платіжне доручення про сплату судового збору та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання вказано, що ні позивач, ні його представник адвокат Глушко З.В. рішення суду не отримували ні поштою, ні через електронний суд, про його наявність представник позивача Глушко З.В. дізналася з Єдиного державного реєстру судових рішень лише 21.07.2022. Вказує, що адвокат з початку воєнного стану працює не в офісному приміщенні, а віддалено, а тому не зрозуміло чий підпис міститься на зворотньому поштовому повідомленні . Просить строк на апеляційне оскарження поновити.

Дослідивши дане клопотання, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Предметом оскарження по даній справі є постанова про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Особливості провадження у справах з приводу оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності урегульовані статтею 286 КАС України.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області прийнято 14.02.2022, копію якого направлено засобами поштового зв`язку на адресу позивача та його представника , отримано позивачем 15.03.2022 та представником позивача ОСОБА_2 24.03.2022, що підтверджується рекомендованими поштовими повідомленнями (а.с. 85, 87).

Таким чином останнім днем подання апеляційної скарги є 25.03.2022.

З апеляційною скаргою представник позивача звернувся 30.07.2022, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Причини пропуску особою встановленого законом процесуального строку, зокрема строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані судом поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо ці причини пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежали від волі особи та унеможливили звернення з апеляційною скаргою у встановлений законом строк.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Також варто зауважити, що Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (параграф 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», заяви № 17160/06 та № 35548/06; пункт 27 рішення від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України», заява № 24402/02).

Отже, згідно з практикою ЄСПЛ, застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду. І навпаки, безпідставне поновлення таких строків свідчить про порушення принципу правової визначеності.

Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Доводи апелянта про не отримання судового рішення ні позивачем , ні його представником спростовуються наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, згідно яких ОСОБА_3 отримав рішення суду 15.03.2022, а його представник ОСОБА_2 - 24.03.2022 (а.с. 85, 87).

Крім того, суд враховує, що згідно з пунктами 1, 3 частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день вручення судового рішення під розписку та день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Так, стаття 44 КАС України передбачає обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, учасники справи повинні вчасно, сумлінно, в належний спосіб використовувати всі наявні в них засоби та можливості, передбачені законодавством, з метою запобігання невиправданим зволіканням під час виконання своїх процесуальних обов`язків.

Частиною першою статті 131 КАС України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає

Доводи апелянта про неотримання оскаржуваного судового рішення адвокатом, в зв`язку із не находженням його за адресою офісу з підстав дії воєнного стану в Україні колегія суддів вважає безпідставним, оскільки учасник судового процесу зобов`язаний повідомити суд про зміну місця знаходження або перебування, проте таких дій представником позивача вчинено не було, відповідної заяви до суду не направлено, в зв`язку з чим рекомендоване поштове повідомлення направлено представнику позивача за адресою вказаною в адміністративному позові, Рекомендоване поштове повідомлення містить дату отримання та вказано прізвище отримувача- ОСОБА_2 .

Днем вручення судового рішення є день поставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення (п.3 ч.6 ст. 250 КАС України).

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 № 270 (далі Правила), які регулюють відносини між ними.

Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю. Рекомендовані поштові картки, листи та бандеролі з позначкою «Вручити особисто», рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка» приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення (пункти 11 та 17 Правил).

Згідно з пунктом 2 Загальної частини Правил, повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу це повідомлення, яким оператор поштового зв`язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача.

Відповідно до пунктів 105, 106 Правил, одержання реєстрованого поштового відправлення, грошових коштів за поштовим переказом здійснюється за умови пред`явлення документів, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус, визначених законодавством. У разі отримання рекомендованого поштового відправлення одержувач власноруч зазначає прізвище та ставить свій підпис в книзі (на окремому аркуші) встановленого зразка. У разі отримання інших реєстрованих поштових відправлень, поштових переказів одержувач заповнює відповідний бланк повідомлення: зазначає найменування, серію та номер пред`явленого документа, дату одержання та ставить свій підпис.

Під час вручення фізичній особі реєстрованого поштового відправлення, працівник поштового зв`язку на підставі пред`явленого одержувачем документа, що посвідчує особу, зазначає на бланку повідомлення про вручення його прізвище.

На бланку повідомлення про вручення поштового відправлення з позначкою «Вручити особисто», одержувач розписується та зазначає прізвище та ініціали або ім`я та прізвище.

Отже, належним доказом, який підтверджує дату отримання копії рішення суду, є рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, що підлягає поверненню відправнику.

Більше того, слід враховувати, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б, від 04.03.2021 у справі № 910/6835/20.

Також, суд вказує, що до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місця проживання (перебування) фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій.

Згідно Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року, який, після його продовження триває на даний час.

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду.

Колегія суддів вказує, що питання поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо апеляційну скаргу подає суб`єкт владних повноважень і не наводить належного обґрунтування причин, які унеможливили її подання у більш стислий строк.

Так, згідно матеріалів справи, позивач проживає за адресою: АДРЕСА_1 , вказана територія не відноситься до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 (зі змінами).

З огляду на зазначене, суд вважає, що вказані у клопотанні підстави пропуску строку на апеляційне оскарження є неповажними та не доведеними.

Відповідно до ч.3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і якщо підстави, вказані особою у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Згідно з ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає за необхідне продовжити процесуальний строк для усунення недоліків поданої скаржником апеляційної скарги, встановлений ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 03.03.2023 на десять календарних днів з моменту отримання копії ухвали суду шляхом подання заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Керуючись ст. ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Визнати наведені у клопотанні ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 14.02.2022 по справі № 525/1342/21 підстави пропуску строку - неповажними.

Продовжити ОСОБА_1 строк для надання заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, на 10 календарних днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Б. Русанова