Справа № 340/4822/22
Суддя: Р.І. Брегей
Дата ухвалення: 2023-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

17 березня 2023 року справа № 340/4822/22

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Брегея Р.І.,

за участі секретаря судового засідання Батаєвої І.О.,

представника відповідача Карпушева Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Кропивницький (в режимі відеоконференції з Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області) у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби в Кіровоградській області (далі Управління) про визнання протиправною і скасування вимоги про сплату боргу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до Управління про визнання протиправною і скасування вимоги від 04 грудня 2019 року про сплату боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі внесок).

Ухвалою суду від 20 жовтня 2022 року відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін (а.с.47-49).

Ухвалою суду від 16 листопада 2022 року прийнято рішення про розгляд справи у тому ж провадженні, однак з викликом сторін (а.с.77-78).

24 січня 2023 року ОСОБА_1 подав заяву про поновлення строку звернення до суду (а.с.101-105).

Зазначив, що копію рішення отримав 06 жовтня 2022 року у виконавчій службі, оскільки відповідач надіслав його не за місцем проживання.

Стверджує, що на строк звернення до суду вплинула дія воєнного стану і волонтерська діяльність.

Позивач та його представник до суду не з`явились, будучи належним чином сповіщені про час і місце розгляду справи (а.с.113, 120).

У судовому засіданні представник Управління заперечив щодо поновлення строку звернення до суду.

Пояснив, що вимога надсилалась за місцем знаходження ОСОБА_1 , як фізичної особи-підприємця, і останній одержав її 16 грудня 2019 року.

Суд, вислухавши пояснення представника відповідача і дослідивши матеріали справи, зробив висновок про залишення позову без розгляду з таких підстав.

Так, приписами частин 1 і 2 статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами частини 4 статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі Закон) встановлено, що вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом.

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Отже, Закон встановлює лише строк звернення зі скаргою на вимогу в порядку адміністративного оскарження до органу доходів і зборів вищого рівня.

У порядку судового оскарження подається позов до суду.

Строк сплати зобов`язання не можна ототожнювати зі строком звернення до суду в порядку його узгодження, якщо про це прямо не зазначено в законі.

Приклад цьому приписи ПК України.

Зокрема, строк сплати податкового зобов`язання, яке виникло на підставі податкового повідомлення-рішення, суттєво відрізняється від строку оскарження останнього в судовому порядку.

Водночас приписами частини 4 статті 8 Закону (в редакції на час прийняття вимоги) встановлено, що порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Тому строк звернення до суду стосовно оскарження вимоги встановлено КАС України (6 місяців).

З часу реєстрації (2007 рік) і до припинення (2021 рік) підприємницької діяльності місцем знаходження ФОП ОСОБА_1 значилась така адреса: АДРЕСА_1 (а.с.21, 44-46).

04 грудня 2019 року Управління прийняло відносно ФОП ОСОБА_1 вимогу про сплату внеску у сумі 26539,26 грн (а.с.62).

Вимогу надіслано у грудні 2019 року за згаданим адресом (а.с.63).

Згідно записів у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення 16 грудня 2019 року позивач або член родини отримав вимогу (а.с.63).

Згідно запису у паспорті ОСОБА_1 останній з 28 травня 2019 року зареєстрований по АДРЕСА_2 (а.с.19-20).

Отже, податковий орган не знав про зміну місця проживання ОСОБА_1 , оскільки останній не змінив відомості у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі Реєстр) щодо місця знаходження ФОП ОСОБА_1 .

Фізична особа може проживати і не за місцем реєстрації.

Приписами пункту 45.1 статті 45 ПК України встановлено, що платник податків фізична особа зобов`язаний визначити свою податкову адресу.

Податковою адресою платника податків фізичної особи визнається місце її проживання, за яким вона береться на облік як платник податків у контролюючому органі.

Платник податків фізична особа може мати одночасно не більше однієї податкової адреси.

Підсумовуючи, суд зробив висновок, що податковий орган належним чином виконав обов`язок щодо сповіщення платника податків про прийняття рішення.

Тому строк звернення до суду треба обчислювати з 17 грудня 2019 року.

Строк звернення до суду завершився 17 червня 2020 року.

Позов подано до суду 17 жовтня 2022 року (а.с.1-16).

Поважні причини пропущення строку звернення до суду існують в його межах.

Клопотання про поновлення строку звернення до суду не містить причин пропущення, які існували у період з 17 грудня 2019 року по 17 червня 2020 року.

Тому суд відмовляє у задоволені клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Водночас суд зазначає наступне.

Так, матеріали справи містять докази, що про існування вимоги позивач повторно дізнався 20 вересня 2021 року з листа Управління від 14 числа того ж місяця і року на його запит (а.с.24-26).

Управління повідомило усі реквізити вимоги, але не змогло надати оригіналу, бо перший екземпляр одержав позивач 16 грудня 2019 року, а другий надіслано до виконавчої служби.

Отже, якщо припустити, що ОСОБА_1 не отримав вимогу 16 грудня 2019 року, то про її існування дізнався 20 вересня 2021 року.

Позивач звернувся до виконавчої служби за копією вимоги лише 26 вересня 2022 року (через рік) (а.с.36-37).

З 24 лютого 2022 року у державі діє воєнний стан (загальновідомий факт).

ОСОБА_1 жодним чином не обґрунтовує, яким чином дія воєнного стану обмежувала у зверненні до виконавчої служби і суду.

Під час дії воєнного стану позивач постійно працював і займався волонтерською діяльністю на громадських засадах, що вказує про наявність вільного часу і його організацію використання (а.с.42, 106).

Приписами частини 3 статті 123 КАС України визначено, що, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, суд залишає позов без розгляду.

Керуючись ст.ст.121-123 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволені клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Позовну заяву залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом 15 днів з дня проголошення.

Ухвала набирає законної сили після проголошення суддею.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. Брегей