Справа № 420/18323/22
Суддя: Танцюра К.О.
Дата ухвалення: 2023-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді ТанцюриК.О., розглянувши у порядку письмового провадження у м.Одесі справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю УТБ до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю УТБ до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 25.11.2022р. №7712109/41291674, визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 25.11.2022р. №7712110/41291674, визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 25.11.2022р. №7712111/41291674, визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 25.11.2022р. №7712112/41291674; зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 21.09.2022р. №4 датою її фактичного отримання; зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 27.09.2022р. №7 датою її фактичного отримання, зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 26.09.2022р. №6 датою її фактичного отримання; зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 20.09.2022р. №3 датою її фактичного отримання, визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 26.08.2022р. № 191445; зобов`язання Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю УТБ з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Ухвалою суду від 16.01.2023р. відкрито провадження у адміністративній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

В обґрунтування позовних вимог позивач у позовній заяві зазначив, що не погоджується із прийняттям рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 26.08.2022р. № 191445, оскільки ТОВ «УТБ» є суб`єктом реального сектору економіки, було створене і функціонує з діловою метою-отримання прибутку, а отже було створене без наміру ухилення від сплати податків чи незаконної оптимізації такої оплати і його діяльність не спрямована на досягнення такої мети, а аналіз змісту рішення про ризиковість свідчить про те, що воно не відповідає критеріям вмотивованості, чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії. Позивач, посилаючись на те, що ним своєчасно і повно виконувались обов`язки за договорами із контрагентами ТОВ «Антагор Альянс», ТОВ «КС Аква Груп», ТОВ «Медіа імпакт», ТОВ «Укртехбезпека Лтд», ТОВ «Хайтексервіс», неможливості з його сторони забезпечити дотримання виконавцем вимог законодавства і той факт, що не було ніякого шахрайства стосовно системи оподаткування, про я ке позивач знав чи міг знати - ТОВ «УТБ» не повинне нести відповідальність за наслідки невиконання виконавцем його обов`язків щодо своєчасного декларування ПДВ. Щодо позовних вимог позивача про скасування рішень про відмову у реєстрації податкових накладних, відповідач вказав, що недотриманя принципу «правової визначеності» під час зупинення реєстрації податкової накладної призводить до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу, а отже призводить до прояву суб`єктом владних повноважень негативного розсуду, внаслідок чого платник податків не зміг належним чином виконати свої обов`язки, мета яких-реєстрація податкової накладної. Відповідач наголосив, що посилання ГУ ДПС в Одеській області на «ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси» є неправомірним. Зазначене посилання, як вказав позивач, є загальним та не містить конкретного переліку документів, які не було задано ТОВ «УТБ» з урахуванням галузевої специфіки, в даному випадку: виконання робіт. Вимога щодо надання ТОВ «УТБ» вказаних документів є необґрунтованою, оскільки ТОВ «УТБ» не виробляє продукцію, не придбавав та не постачав товари, в процесі та за результатами виконання робіт за договором субпідряду № 061 ОМ від 06.10.2020р. не передбачається складення складських документів, оскільки дані документи не мають жодного відношення до здійснених ТОВ «УТБ» господарських операцій.

02.02.2023р. до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву у якому представник вказав, що не погоджується із позовними вимогами позивача та просить суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Так, як зазначив відповідач, законодавець встановлює перелік обов`язкової для фіксації в рамках квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної інформації. Без деталізації такого роду інформації відповідна квитанція не може вважатися належним чином оформленою. При цьому, квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної повинна фіксувати: 1) порядковий номер та дату складення податкової накладної; 2) конкретний критерій або ж критерії, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної; 3) пропозицію про надання платником податків пояснень та/або перелік конкретних документів, що є достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної. Саме тому, ГУ ДПС в Одеській області вважає, що посилання на не визначення податковим органом у квитанціях документів, які слід надати на розгляд комісії суперечить визначеним вимогам чинного законодавства щодо встановленого переліку обов`язкової інформації квитанції. Відповідач вказав, що в оскаржуваних рішеннях Комісії було зазначено які документи не було надано ТОВ «УТБ» разом із повідомленнями, а саме:- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг. зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи /інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-Фактури/інвойси - акти приймання-передачі товарів /робіт, послуг, з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні. Відповідач зазначив, що разом з Повідомленнями про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено було надано загалом 80 документів довільного формату та з огляду на не надання ТОВ «УТБ» разом із повідомленнями всіх необхідних документів, Комісією яка приймає рішення щодо реєстрації або відмову в такій реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування були винесені оскаржувані рішення про відмову в реєстрації податкових накладних від 21.09.2022 р. № 4, від 27.09.2022 р. № 7, від 26.09.2022 р. № 6, від 20.09.2022 р. №3. Також відповідач наголосив, що позовні вимоги в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкові накладні є передчасним, в той час, як належним способом захисту порушеного права є зобов`язання контролюючого органу повторно розглянути питання щодо реєстрації податкових накладних. Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 26.08.2022р. № 191445 відповідач вказав, що за результатами проведеного моніторингу реєстрації ТОВ «УТБ» () податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН та даних інших інформаційно- аналітичних систем контролюючого органу встановлено операції з придбання та реалізації товарів/послуг у/на контрагентів з ознаками ризиковості. За період з 05.01.2021 року по 10.08.2022 року серед контрагентів з ознаками ризиковості встановлено придбання у: ТОВ «АНТАГОР АЛЬЯНС» (), якого внесено до переліку ризикових платників податку 21.01.2022 року рішенням № 8355; ТОВ «КС АКВА ГРУП» () ), якого внесено до переліку ризикових платників податку 06.06.2022 року рішенням № 19087; ТОВ «МЕДІА ІМПАКТ» (), якого внесено до переліку ризикових платників податку 14.01.2022 року рішенням № 3168. За період з 04.01.2021 року по 16.08.2022 року серед контрагентів з ознаками ризиковості встановлена реалізація на: ТОВ «УКРТЕХБЕЗПЕКА ЛТД» (), якого внесено до переліку ризикових платників податку 19.08.2022 року рішенням № 189365; ТОВ «ХАЙТЕКСЕРВІС» (), якого внесено до переліку ризикових платників податку 28.08.2021 року рішенням № 82137. Загалом,як вказав відповідач, позивач здійснив придбання товару/послуг на загальну суму сумнівного ПДВ 1262,00 тис. грн. та реалізацію товару/послуг на загальну суму сумнівного ПДВ 156,8 тис. грн. Також, відповідач вказав, що з метою забезпечення заходів, направлених на упередження формування та розповсюдження сум ризикового ПДВ, недопущення функціонування транзитно-конвертаційних груп, уникнення виконання податкового обов`язку підприємствами реального сектору економіки, враховуючи вимоги Постанови №1165, рішенням Комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН позивача включено до Переліку ризикових платників податків (відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, визначених Постановою №1165), яке направлено через електронний кабінет платника.

20.02.2023р. до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив у якій представник вказав, що не погоджується із відзивом відповідача та з підстав викладених у адміністративному позові просив суд відхилити заперечення, наведені відповідачем у відзиві на позов та задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Дослідивши письмові докази по справі, судом встановлено наступне.

Рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 26.08.2022р. №191445 встановлено відповідність ТОВ «УТБ» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (податкова інформація встановлено операції з придбання товару у суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості) (а.с.34 т.1).

Судом встановлено, що 06.10.2020р. між ТОВ «СТІКОН» та ТОВ «УТБ» укладено договір субпідряду №0610М, відповідно до п.1.1. якого субпідрядник приймає на себе зобов`язання виконати роботи по монтажу системи пожежної безпеки при будівництві багатоповерхового житлового будинку з підземним паркінгом за адресою: м.Одеса, вул. Прохорівська 40(а.с. 2-9 т.3).

Товариством з обмеженою відповідальністю «УТБ» складено та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкові накладні від 21.09.2022р. №4; від 27.09.2022р. №7; від 26.09.2022р. №6; від 20.09.2022р. №3, за результатами обробки яких документ доставлено до ДПС України, реєстрація зупинена. Підставою зупинення реєстрації податкової накладної стало те, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Також, запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, вказаної в ПН для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН в ЄРПН.

Так, на пропозицію відповідача позивачем подано до контролюючого органу повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено:

- від 22.11.2022р. №1 щодо реєстрації податкової накладної №3 від 20.09.2022р.(а.с.303 т.1);

- від 22.11.2022р. №2 щодо реєстрації податкової накладної №4 від 21.09.2022р.(а.с. 32 т.2);

- від 22.11.2022р. №3 щодо реєстрації податкової накладної №6 від 26.09.2022р.(а.с. 74 т.2);

- від 22.11.2022р. №4 щодо реєстрації податкової накладної №7 від 27.09.2022р.(а.с. 116 т.2);

Разом із вказаними поясненнями до контролюючого органу було надано копії наступних документів: акту перевірки відповідності № 43 від 01.09.2022р.; договору субпідряду № 061 ОМ від 06.10.2020р.; договірної ціни до договору субпідряду від 06.10.2020; Копія виписки банку від 20.09.2022 р.; договору оренди № ОА/20-0087 від 01.12.2019р.; додаткової угоди до договору оренди № 1 від 17.12.2019р.; договору оренди № 01/20 від 01.10.2020р.; договору оренди № 02/2022 від 01.07.2022р.; виписки від 20.04.2018р.; витягу з реєстру ПДІ № 203 від 15.09.2017р.; протоколу загальних зборів № 2/2017 від 03.10.2017р.; листа ДСУ НС (наказ-ліцензія) № 26-13473/261 від 25.09.2017р.; локального кошторису до дог. ціни № 2-1-1 від 06.10.2020р.; локального кошторису до дог. ціни № 2-1-2, 2-1-3 від 06.10.2020р.; довідки про вартість будівельних робіт, акти приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2022; підсумкової відомості ресурсів до дог. ціни від 06.10.2020р.; робочої документації від 06.10.2020р.; акту випробування від 15.09.2022р.

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області прийнято рішення:

- від 25.11.2022р. №7712109/41291674 про відмову у реєстрації податкової накладної №7 від 27.09.2022р.(а.с.301-302 т.1);

- від 25.11.2022р. №7712110/41291674 про відмову у реєстрації податкової накладної №4 від 21.09.2022р.(а.с.285-286 т.1);

- від 25.11.2022р. №7712111/41291674 про відмову у реєстрації податкової накладної №6 від 26.09.2022р.(а.с.297-288 т.1);

- від 25.11.2022р. №7712112/41291674 про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 20.09.2022р.(а.с.299-300 т.1).

Положеннями п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Відповідно до п. 187.1 ст. 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до п. 201.7 ст. 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс). У разі якщо частка товарів/послуг, послуг не містить відокремленої вартості, перелік (номенклатура) частково поставлених товарів/послуг зазначається в додатку до податкової накладної у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, та враховується при визначенні загальних податкових зобов`язань.

Згідно п. 201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165.

Згідно із п.5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України визначено Порядком прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року № 520.

Так, п.11 Порядку №520 визначено, що комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

В свою чергу п.5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати.

Як зазначалось судом, Товариством з обмеженою відповідальністю «УТБ» складено та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкові накладні від 21.09.2022р. №4; від 27.09.2022р. №7; від 26.09.2022р. №6; від 20.09.2022р. №3, за результатами обробки яких документ доставлено до ДПС України, реєстрація зупинена. Підставою зупинення реєстрації податкової накладної стало те, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Також, запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, вказаної в ПН для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН в ЄРПН.

Так, на пропозицію відповідача позивачем подано до контролюючого органу повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено: від 22.11.2022р. №1 щодо реєстрації податкової накладної №3 від 20.09.2022р.(а.с.303 т.1); від 22.11.2022р. №2 щодо реєстрації податкової накладної №4 від 21.09.2022р.(а.с. 32 т.2); від 22.11.2022р. №3 щодо реєстрації податкової накладної №6 від 26.09.2022р.(а.с. 74 т.2); від 22.11.2022р. №4 щодо реєстрації податкової накладної №7 від 27.09.2022р.(а.с. 116 т.2).

Разом із вказаними поясненнями до контролюючого органу було надано копії наступних документів: акту перевірки відповідності № 43 від 01.09.2022р.; договору субпідряду № 061 ОМ від 06.10.2020р.; договірної ціни до договору субпідряду від 06.10.2020; Копія виписки банку від 20.09.2022 р.; договору оренди № ОА/20-0087 від 01.12.2019р.; додаткової угоди до договору оренди № 1 від 17.12.2019р.; договору оренди № 01/20 від 01.10.2020р.; договору оренди № 02/2022 від 01.07.2022р.; виписки від 20.04.2018р.; витягу з реєстру ПДІ № 203 від 15.09.2017р.; протоколу загальних зборів № 2/2017 від 03.10.2017р.; листа ДСУ НС (наказ-ліцензія) № 26-13473/261 від 25.09.2017р.; локального кошторису до дог. ціни № 2-1-1 від 06.10.2020р.; локального кошторису до дог. ціни № 2-1-2, 2-1-3 від 06.10.2020р.; довідки про вартість будівельних робіт, акти приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2022; підсумкової відомості ресурсів до дог. ціни від 06.10.2020р.; робочої документації від 06.10.2020р.; акту випробування від 15.09.2022р.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Вживання податковим органом загального посилання на ненадання первинних документів без конкретизації, не може вважатись обґрунтованим.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Разом з тим, суд зазначає, Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного Управління ДПС в Одеській області приймаючи рішення про відмову в реєстрації податкових накладних від 21.09.2022р. №4; від 27.09.2022р. №7; від 26.09.2022р. №6; від 20.09.2022р. №3 в Єдиному реєстрі податкових накладних, з огляду на те, що позивач не надав копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання, транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків- фактури інвойсів, актів приймання- передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслити), не зазначила (не підкреслила), яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

Натомість, товариство на спростування обставин, зазначених у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних, надало пояснення та відповідні первинні документи.

Враховуючи викладене та надані на пропозицію комісії позивачем відповідні первинні документи, суд приходить до висновку про необґрунтованість прийняття оскаржених рішень Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Одеській області від 25.11.2022р. №7712109/41291674 про відмову у реєстрації податкової накладної №7 від 27.09.2022р., від 25.11.2022р. №7712110/41291674 про відмову у реєстрації податкової накладної №4 від 21.09.2022р., від 25.11.2022р. №7712111/41291674 про відмову у реєстрації податкової накладної №6 від 26.09.2022р., від 25.11.2022р. №7712112/41291674 про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 20.09.2022р. і наявності підстав для їх скасування.

Надані позивачем до суду первинні документи, доводять відсутність підстав для відмови у реєстрації вищевказаних податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю УТБ.

Поряд з цим, суд зазначає, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкової накладної, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 07.12.2022р. по справі №500/2237/20.

У зв`язку з викладеним, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення похідних позовних вимог позивача про зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні від 21.09.2022р. №4; від 27.09.2022р. №7; від 26.09.2022р. №6; від 20.09.2022р. №3, складені Товариством з обмеженою відповідальністю УТБ, датою їх фактичного отримання.

Щодо позовних вимог позивача про визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 26.08.2022р. № 191445; зобов`язання Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю УТБ з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків, судом встановлено наступне.

Відповідно до пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно п. 62.1 ст.62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статі 39 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів. Вказаний Порядок навчав чинності з 1 лютого 2020 року.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, а саме:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком (пункт 26 Порядку № 1165).

За змістом пункту 40 Порядку № 1165, засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду.

Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні) (пункт 44 Порядку №1165).

Як встановлено судом, рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 26.08.2022р. №191445 позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

В оскаржуваному рішенні контролюючим органом у розділі "Податкова інформація", який заповнюється у разі відповідності п.8 Критеріїв ризиковості платника податків, зазначено вказано, що: - наявна податкова інформація про встановлення операції з придбання товару у суб`єкта господарювання з ознаками ризиковості».

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (частина друга статті 2 КАС України).

Суд приходить до висновку, що оскаржувані рішення відповідача не відповідають вимогам статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості.

Так, загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

В свою чергу, в даному випадку рішення №191445 від 26.08.2022р., яким визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не містить ні юридичних, ні фактичних мотивів кваліфікації заявника як ризикового платника податків.

Відповідачем не надано жодних доказів провадження позивачем господарської діяльності, яка б містила ознаки недодержання вимог чинного законодавства України.

В свою чергу, у відзиві на позов контролюючий орган зазначив, що за результатами проведеного моніторингу реєстрації ТОВ «УТБ» () податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН та даних інших інформаційно- аналітичних систем контролюючого органу встановлено операції з придбання та реалізації товарів/послуг у/на контрагентів з ознаками ризиковості. За період з 05.01.2021 року по 10.08.2022 року серед контрагентів з ознаками ризиковості встановлено придбання у: ТОВ «АНТАГОР АЛЬЯНС» (), якого внесено до переліку ризикових платників податку 21.01.2022 року рішенням № 8355; ТОВ «КС АКВА ГРУП» () ), якого внесено до переліку ризикових платників податку 06.06.2022 року рішенням № 19087; ТОВ «МЕДІА ІМПАКТ» (), якого внесено до переліку ризикових платників податку 14.01.2022 року рішенням № 3168. За період з 04.01.2021 року по 16.08.2022 року серед контрагентів з ознаками ризиковості встановлена реалізація на: ТОВ «УКРТЕХБЕЗПЕКА ЛТД» (), якого внесено до переліку ризикових платників податку 19.08.2022 року рішенням № 189365; ТОВ «ХАЙТЕКСЕРВІС» (), якого внесено до переліку ризикових платників податку 28.08.2021 року рішенням № 82137. Загалом, як вказав відповідач, позивач здійснив придбання товару/послуг на загальну суму сумнівного ПДВ 1262,00 тис. грн. та реалізацію товару/послуг на загальну суму сумнівного ПДВ 156,8 тис. грн.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано ст.ст.72, 73 ПК України.

Відповідно до ст.74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Підпунктом 20.1.45 п.20.1 ст.20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, і необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

В свою чергу відповідач не надав до суду жодного доказу у підтвердження вказаних у відзиві тверджень, в тому числі не надав і доказів результату податкового аналізу/наявної податкової інформації щодо позивача та його контрагентів.

Суд вважає, що в даному випадку контролюючим органом не доведено наявності підстав для віднесення ТОВ «УТБ» до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача про визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 26.08.2022р. №191445; зобов`язання Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю УТБ з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Враховуючи викладене, суд вважає, що адміністративний позов позивача підлягає задоволенню.

Частиною 1 ст. 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи те, що суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача та те, що оскільки вимозі про зобов`язання відповідача вчинити певні дії передує вимога про встановлення порушення прав, свобод та інтересів позивача, судовий збір за похідні вимоги позивача не стягувався, суд вважає, що наявні підстави для стягнення з Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України пропорційно до розміру задоволених позовних вимог щодо кожного з відповідачів, на користь позивача 12405,00 грн. сплаченого судового збору.

22.09.2022р. до суду від представника позивача надійшло клопотання про стягнення судових витрат у прохальній частині якого представник просить суд стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області судові витрати, а саме: витрати на професійну правову (правничу) допомогу у розмірі 20 000,00грн. та витрати на копіювання та друк документів у розмірі 20 952,00грн.

На підтвердження понесених витрат позивачем надано разом із клопотанням договір про надання правової (правничої) допомоги від 26.09.2022р., акт здачі приймання робіт (надання послуг) №8 від 31.01.2023р., рахунок на оплату №8 від 31.01.2023р.,квитанція ФОП ОСОБА_1 сплату 20 952,00 грн. за послугу «копіювання».

Згідно із ч.1 ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Згідно із п.3 ст. 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат:1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Частинами 4, 5 ст. 134 КАС України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Положеннями ч.3-5 ст.143 КАС України передбачено, що якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог. Для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог. У випадку, передбаченому частиною третьою цієї статті, суд виносить додаткове рішення в порядку, визначеному статтею 252 цього Кодексу.

Згідно із ч.ч. 6, 7 ст.134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Суд зазначає, що вирішуючи питання про визначення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, суд має враховувати складність справи, час витрачений адвокатом на виконання робіт, обсяг наданих послуг та ціну позову.

Визначаючись із відшкодуванням понесених витрат на правничу допомогу, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

Велика Палата Верховного Суду вказала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц).

Враховуючи вищевикладне, суд, з урахуванням категорії та складності справи, вважає, що розмір понесених позивачем витрат на правничу допомогу адвоката у розмірі 20 000, 00 грн. є необґрунтованим та завищеним.

З урахуванням зазначеного, характеру спірних правовідносин, складності справи, обсягу доказів у справі, а також те, що розгляд справи проведено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, суд вважає за можливе зменшити розмір таких витрат до 3500,00 грн. та саме такий розмір витрат на професійну правничу допомогу є пропорційним до предмета спору та підлягає стягненню з відповідачів солідарно.

Щодо заявленої позивачем до стягнення суми витрат на копіювання та друк документів у розмірі 20 952,00грн., суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вказаного клопотання в цій частині, зважаючи на те, що позивачем не надано до суду жодного доказу понесення ним вказаних витрат, в той час як з квитанції ФОП ОСОБА_1 про сплату 20 952,00 грн. за послугу «копіювання» не можливо встановити кому саме була надана зазначена послуга.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 295,382 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю УТБ - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 25.11.2022р. №7712109/41291674, від 25.11.2022р. №7712110/41291674, від 25.11.2022р. №7712111/41291674, від 25.11.2022р. №7712112/41291674.

Зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю УТБ від 21.09.2022р. №4 від 27.09.2022р. №7 від 26.09.2022р. №6 від 20.09.2022р. №3 датою їх фактичного отримання.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 26.08.2022р. № 191445.

Зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю УТБ з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУ ВП 44069166, 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю УТБ (, м. Одеса, вул. Велика Арнаутська 15, приміщення 48Г) судовий збір у розмірі 7443,00 грн. (сім тисяч чотириста сорок три гривні) та витрати на правничу допомогу у розмірі 1750,00грн. (одна тисяча сімсот п`ятдесят гривень).

Стягнути з Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ 43005393, Львівська площа 9, м.Київ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю УТБ (, м. Одеса, вул. Велика Арнаутська 15, приміщення 48Г) судовий збір у розмірі 4962,00 грн. (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят дві гривні) та витрати на правничу допомогу у розмірі 1750,00грн. (одна тисяча сімсот п`ятдесят гривень).

Рішення набирає законної сили згідно ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295 та п.15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя К.О. Танцюра