Справа № 520/2464/22
Суддя: Мінаєва О.М.
Дата ухвалення: 2023-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2023 р. Справа № 520/2464/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мінаєвої О.М.,

Суддів: Калиновського В.А. , Кононенко З.О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 14.07.2022 року, головуючий суддя І інстанції: Біленський О.О., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 14.07.2022 року у справі № 520/2464/22

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Харківській області, Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Харківській області

про визнання бездіяльності протиправною та стягнення грошової компенсації,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невиплаті ОСОБА_1 при звільненні грошової компенсації за невикористані відпустки за період з 28.07.2004 року по 06.11.2015 року у розмірі 503964,65 грн.;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористану відпустку за період з 28.07.2004 року по 06.11.2015 року у розмірі 503964,65 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2022 року в якості співвідповідача у справі залучено Головне управління Міністерства внутрішніх справ України в Харківській області.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.07.2022 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області та Головного управління МВС України в Харківській області про визнання протиправною бездіяльності та стягнення суми - залишено без розгляду.

Не погодившись з вищевказаною ухвалою про залишення позову без розгляду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 14.07.2022 року у справі № 520/2464/22, та ухвалити нове судове рішення, яким продовжити розгляд справи у суді першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на те, що у період проходження ним служби в органах внутрішніх справ він переміщувався на різні посади та до різних підрозділів, у тому числі до тих, які є самостійними юридичними особами, однак не звільнявся. 07.11.2015 року позивача, у відповідності до пунктів 9 та 12 розділу ХІ Закону України «Про Національну поліцію», у зв`язку із ліквідацією органів внутрішніх справ, переведено до органів Національної поліції, де позивач у подальшому і продовжив службу до його звільнення з органів національної поліції 30.09.2020 року.

Посилаючись на те, що органи та підрозділи органів внутрішніх справ та органів Національної поліції підпорядковані Міністерству внутрішніх справ України, тобто фактично є одним роботодавцем, на якого у даному випадку і покладений обов`язок доказування правомірності своєї бездіяльності щодо невиплати позивачу при звільненні компенсації невикористаної відпустки за спірні періоди, зазначає, що поданий ним позов належним чином обґрунтований, а висновки суду першої інстанції про залишення його без розгляду - безпідставні.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції, переглядаючи судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги у відповідності до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи встановлено, що ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.02.2022 року у справі № 520/2464/22 відкрито спрощене позовне провадження за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправною бездіяльності та стягнення суми.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2022 року в якості співвідповідача у справі залучено Головне управління Міністерства внутрішніх справ України в Харківській області.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.07.2022 року, на підставі положень ч. 13 статті 171 КАС України, адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області та Головного управління МВС України в Харківській області про визнання протиправною бездіяльності та стягнення суми - залишено без руху із встановленням позивачеві строку для усунення недоліків позовної заяви - протягом п`яти календарних днів з моменту отримання цієї ухвали.

Залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції зазначив про те, що 29.06.2022 року від Головного управління МВС України в Харківській області надійшов відзив на адміністративний позов, в якому зазначено, що позивач в період з 28.07.2004 по 21.04.2021 проходив службу в Науково-дослідному експертно-криміналістичному центрі при ГУМВС України в Харківській області, який є самостійною юридичною особою, фінансовий підрозділ якої безпосередньо нараховував і виплачував грошове забезпечення позивачу в цей період відповідно до посади, спеціального звання, тривалості та умов служби.

Суд першої інстанції зазначив, що з огляду на пояснення представника відповідача та надані докази, вбачається, що позивач не проходив службу у Головному управлінні Національної поліції в Харківській області або у Головному управлінні МВС України в Харківській області.

Судом зазначено, що позивачем не надано до суду обґрунтування та докази протиправної бездіяльності Головного управління Національної поліції в Харківській області або Головного управління МВС України в Харківській області щодо невиплати позивачу при звільненні грошової компенсації за невикористані відпустки за період з 28.07.2004 по 06.11.2015 та не наведено обґрунтування щодо підстав для зобов`язання Головного управління Національної поліції в Харківській області або Головного управління МВС України в Харківській області вчинити певні дії за вказаний період.

Зазначено, що для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати до суду обґрунтування та докази протиправної бездіяльності Головного управління Національної поліції в Харківській області або Головного управління МВС України в Харківській області щодо невиплати позивачу при звільненні грошової компенсації за невикористані відпустки за період з 28.07.2004 по 06.11.2015;

-надати до суду обґрунтування щодо підстав для стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області або Головного управління МВС України в Харківській області на користь позивача грошової компенсації за невикористану відпустку за період з 28.07.2004 по 06.11.2015 рр. у розмірі 503964 грн. 65 коп.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.07.2022 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області та Головного управління МВС України в Харківській області про визнання протиправною бездіяльності та стягнення суми залишено без розгляду на підставі положень пункту 7 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що станом на 14.07.2022 року, у строк достатній для усунення недоліків, з урахуванням вимог ухвали від 04.07.2022 року, позивач їх не усунув.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

У відповідності до положень частин 13-15 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно пункту 7 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо, зокрема, провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 2 ст. 5 КАС України).

У відповідності до положень п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Колегія суддів враховує, що формулювання позовних вимог у відповідності з вимогами КАС України, спрямоване на дотримання розгляду спору згідно з обґрунтуваннями позовної заяви та її вимогами, задля належного та ефективного захисту прав особи, яка звернулась до суду. Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

При цьому, кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності (ч. 3 ст. 9 КАС України).

Колегія суддів зазначає, що при зверненні до суду з цим позовом, позивачем на власний розсуд наведений зміст позовних вимог та їх обґрунтування/підстави позову, а саме:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невиплаті позивачу при звільненні грошової компенсації за невикористані відпустки за період з 28.07.2004 року по 06.11.2015 року у розмірі 503964,65 грн.;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь позивача грошову компенсацію за невикористану відпустку за період з 28.07.2004 року по 06.11.2015 року у розмірі 503964,65 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено про те, що при звільненні його з органів Національної поліції 30.09.2020 року йому, на його переконання, протиправно невиплачено грошову компенсацію невикористаних відпусток за період проходження ним служби в органах внутрішніх справ, та після переведення його 07.11.2015 року, у зв`язку із ліквідацією органів внутрішніх справ, до органів Національної поліції.

Колегія суддів зазначає, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

При цьому колегія суддів зазначає, що саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін, виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначати, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору та у якій частині позовні вимоги є обґрунтованими/необґрунтованими.

У відповідності до ч. 1 ст. 245 КАС України, при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково. Суд також наділений повноваженнями вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 2 ст. 9 КАС України).

Крім того, у відповідності до частина 3 статті 48 КАС України передбачено, що якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави (частина 4 статті 48 КАС України).

При цьому, частиною 5 статті 48 КАС України встановлено, що під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку (частина 6 статті 48 КАС України).

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності. Позивач не завжди спроможний правильно визначити відповідача. Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. Заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі й за клопотанням самого відповідача, або навіть за ініціативою суду. Аналогічний правовий висновок був наведений Верховним Судом у постанові від 26 грудня 2019 року у справі № 724/716/16-а.

Слід звернути увагу, що ухвалою суду від 10.06.2022 року у цій справі, судом першої інстанції залучено в якості співвідповідача у справі Головне управління Міністерства внутрішніх справ України в Харківській області.

У вищевказаній ухвалі судом першої інстанції зазначено, що залучення в якості співвідповідача Головного управління МВС України в Харківській області здійснюється судом зважаючи на заявлені позивачем позовні вимоги, з метою забезпечення повного та об`єктивного розгляду справи та забезпечення прав позивача на судовий захист.

Водночас, залишаючи вищевказаний позов без руху, ухвалою від 04.07.2022 року, судом першої інстанції зазначено про ненадання позивачем обґрунтування та доказів протиправної бездіяльності Головного управління Національної поліції в Харківській області або Головного управління МВС України в Харківській області щодо невиплати при звільненні спірної грошової компенсації, та ненаведення позивачем обґрунтування щодо підстав для зобов`язання Головного управління Національної поліції в Харківській області або Головного управління МВС України в Харківській області вчинити певні дії за вказаний період.

Тобто, суд першої інстанції дійшов висновку про невідповідність позовної заяви вимогам, викладеним у статтях 160, 161 КАС України, посилаючись на відсутність обґрунтувань та доказів протиправної бездіяльності, а також обґрунтувань щодо підстав для зобов`язання вчинити певні дії, відповідача - Головного управління МВС України в Харківській області, який був залучений судом, після відкриття провадження у справі на підставі положень статті 48 КАС України, та не за ініціативою позивача.

При цьому, як встановлено з позовної заяви та доданих документів, позивачем викладений зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до ГУ НП в Харківській області, із зазначенням та наданням доказів на яких ґрунтуються такі вимоги, та які на його думку підтверджують відповідні обставини.

У свою чергу, як було зазначено вище, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів приходить до висновку про безпідставність залишення судом першої інстанції поданого позивачем позову без розгляду.

У справі Bellet v. France Європейський суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Згідно ч. 2 ст. 6 КАС України, яка кореспондує ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ч. 1 ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Згідно з ч. 3 ст. 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справа направленню до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 311, 312, 315, 317, 320, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 14.07.2022 року у справі № 520/2464/22 - скасувати.

Справу № 520/2464/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області, Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення грошової компенсації - направити до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.М. Мінаєва
Судді В.А. Калиновський З.О. Кононенко