Справа № 200/5102/22
Суддя: Бабаш Г.П.
Дата ухвалення: 2023-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

16 березня 2023 року Справа №200/5102/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бабаш Г.П., розглянувши матеріали позовною заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про стягнення грошових коштів не виплачених при звільненні та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в якій просила:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо нездійснення повного та своєчасного розрахунку при звільненні;

- стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, починаючи з 02.03.2022 до ухвалення рішення суду у справі з розрахунку 424,92 грн. за кожен робочий день.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що працював в органах поліції Донецької області на посаді інспектора сектору адміністративної практики Волноваського районного відділу поліції протягом 2019-2022 років.

Наказом начальника ГУНП в Донецькій області від 28.02.2022 № 103 о/с позивача було звільнено зі служби в поліції з 01.03.2022 на підставі п. 7 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (за власним бажанням).

Однак, в порушення вимог ч. 1 ст. 47, ч. 1 ст. 116 КЗпП України ГУНП в Донецькій області розрахунок з позивачем при звільненні не проведено.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 09.12.2022 відкрито провадження в адміністративній справі, за правилами спрощеного судового провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідачем засобами електронного зв`язку надано відзив на адміністративний позов, в якому відповідач зазначає про пропуск позивачем строку звернення до суду, оскільки надана позивачем довідка з «Волновахской исправительной колонии ДНР» від 11.04.2022 № 40 в якості доказу щодо поважності причин пропуску звернення до суду є неналежним доказом по справі.

Вивчивши матеріали поданого адміністративного позову, відзив відповідача, суд приходить до висновку про те, що зазначений позов слід залишити без руху на підставі частини 6 статті 161, частини 13 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

З позовної заяви та доданих матеріалів вбачається, що позов стосується не нарахованих та невиплачених сум під час проходження позивачем військової служби, яка відповідно до пункту 17 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України є публічною службою.

Отже, спірні відносини пов`язані з проходженням та звільненням з публічної служби, тому під час обчислення строку звернення до суду із позовом цієї категорії застосуванню підлягають положення Кодексу адміністративного судочинства України, як норм спеціального процесуального закону.

З матеріалів справи вбачається, що наказом начальника ГУНП в Донецькій області від 28.02.2022 № 103 о/с позивача було звільнено зі служби в поліції з 01.03.2022.

Натомість, з позовною заявою позивач звернувся до суду 05.12.2022.

Позивачем зазначено, що після звільнення він не мав можливості звернутися до ГУНП в Донецькій області за одержанням розрахунку та належних при звільненні сум, оскільки на території України та, зокрема, Волноваського району Донецької області, де він проживав на день початку повномасштабної агресії російської федерації, тривали бойові дії. В подальшому позивач, як колишній працівник поліції, був захоплений в полон представниками незаконних збройних формувань «ДНР» та в період з 12.03.2022 до 11.04.2022 перебував у полоні у «Волноваській виправній колонії ДНР». Після звільнення з полону позивач проходив тривалу реабілітацію та довгий час намагався залишити тимчасово окуповану територію, в результаті чого опинився на території Швеції, де отримав притулок і статус біженця.

03.10.2022 позивач звернувся до ГУНП в Донецькій області з електронним листом щодо надання інформації про розмір виплат при звільненні.

Листом від 04.11.2022 № 527/26/02-2022 ГУНП в Донецькій області позивачу надано відповідь щодо відмови у виплаті належних сум при звільненні.

Суд зазначає, що у силу останньої у часі правової позиції Верховного Суду з питання строку звернення до суду у спорах за вимогами про виплату середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні, викладеної у постанові від 22.01.2020р. у справі № 620/1982/19, такі вимоги у сфері публічної служби мають заявлятись у строк відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України, адже у даній категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Суд звертає увагу, що позовна заява не містить обґрунтованих пояснень та доказів на їх підтвердження, що перешкоджало позивачу звернутись до суду у встановлений строк за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів після звільнення у березні 2022.

Позивач вважає, що строк звернення до суду має обліковуватися з дня отримання ним листа ГУНП в Донецькій області 07.11.2022. Проте ним не надано доказів щодо неможливості отримання цих відомостей раніше, зокрема не надано жодних документів в підтвердження перетину ним кордону знаходження поза межами України, перебування в Швеції в статусі біженця, тощо.

Крім того, позовна заява не містить заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Таким чином, звертаючись 05.12.2022 з даною позовною заявою за захистом своїх прав, позивач пропустив місячний строк звернення до суду.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Отже, позивачеві слід надати пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, які об`єктивно, а не суб`єктивно перешкоджали особисто позивачеві звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Позовну заяву належить залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків останньої, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та доказів поважності причин його пропуску у відповідності до вимог частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про стягнення грошових коштів не виплачених при звільненні та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення їй ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та доказів поважності причин його пропуску у відповідності до вимог частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Г.П. Бабаш