Справа № 160/17383/22
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2023-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСліпець Н.Є.
при секретарі судового засіданняБублич А.В.
представника позивача представника відповідача Плетенко К.Ю. Борисенко А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
02.11.2022 року ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 01.09.2022 №1023к Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих керівників Кам`янського та Синельниківського РУП ГУНП в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності (пункт 1 наказу);
- стягнути з Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у сумі 992,40 грн. (дев`ятсот дев`яносто дві гривні 40 копійок) та витрати на правову допомогу у сумі 8000,00 грн. (вісім тисяч гривень 00 копійок).
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що обіймав посаду начальника Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, з 22.07.2022 призначений на посаду начальника Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області. З 16.09.2022 звільнений за пунктом 7 частини 1 статті 77 Закону України «Про національну поліцію» (за власним бажанням). Після звільнення стало відомо, що наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 01.09.2022 №1023-к застосовано до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність. Позивач не погоджується з цим наказом, вважає його протиправним з огляду на те, що службове розслідування, призначене наказом начальника ГУНП у Дніпропетровській області від 04.08.2022 №1202 «Про організацію проведення службового розслідування» із порушенням частин 4, 8 статті 15 Дисциплінарного статуту НПУ, пунктів 6,9,10 розділу I Положення про дисциплінарні комісії в НПУ №893, проведено із грубим порушенням права позивача на захист. Окрім того, висновок, за результатами службового розслідування від 01.09.2022, складений з порушенням частини другої статті 18, пункту 4 частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту НПУ, пункту 2 розділу IV, пунктів 7,14 розділу V, пункту 4 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у НПУ №893. Так, позивач зазначає, що під №1202 від 04.08.2022 існують два накази начальника ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , різні за змістом: одним наказом призначено службове розслідування за інформацією щодо можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Кам`янського РУП ГУНП, що виразилося у відсутності з 01.11.2021 по 01.08.2022 на службі інспектора сектору адміністративної практики Кам`янського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_3 , а також безпідставного нарахування їй грошового забезпечення за вказаний період часу; другим наказом призначено службове розслідування за фактами неналежного виконання службових обов`язків керівництвом Кам`янського РУП, які викладені у довідці УГІ ГУНП від 04.08.2022 №20/1-6дск. При цьому, позивачу не дали можливість ознайомитися з довідкою, що визначена в якості підстави для проведення службового розслідування. Окрім того, ініційовані начальником ГУНП в Дніпропетровській області позапланові перевірки очолюваного позивачем управління поліції стали наслідком написання позивачем та іншими поліцейськими скарги на бездіяльність Кам`янської окружної прокуратури. Таким чином, очевидним є те, що призначення та проведення зазначеного службового розслідування, включення до складу дисциплінарної комісії осіб, підпорядкованих генералу ОСОБА_2 , не включення до складу дисциплінарної комісії працівників Міністерства внутрішніх справ України, представників громадськості у зв`язку з суспільним резонансом. На переконання позивача, вказані порушення вказують на відсутність правових наслідків щодо ОСОБА_1 та не можуть бути підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність. За таких умов вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.11.2022 року відкрито провадження у адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
12.12.2022 року до суду від представника відповідача разом з відзивом на позов надійшла заява про залишення адміністративного позову без розгляду, у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.
У відзиві на позов представник відповідача зазначив, що не погоджується з позовними вимогами ОСОБА_1 , вважає їх необґрунтованими, а доводи, викладені у позовній заяві такими, що не відповідають фактичним обставинами справи з огляду на наступне. Підставою для застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 стали матеріали службового розслідування, з яких вбачається, що комісією Головного управління на виконання вимог наказу ГУНП від 26.07.2022 №1138, у період з 27.07 по 06.08.2022 здійснено цільову перевірку службової діяльності Кам`янського районного управління поліції ГУНП, у ході якої виявлено недоліки і порушення службової та виконавської дисципліни. Так, начальник Кам`янського районного управління поліції ГУНП (наказом ГУНП від 22.07.2022 №702 о/с переміщений на посаду начальника Синельниківського РУП) полковник поліції ОСОБА_1 у порушення вимог пункту 5 розділу «Завдання та обов`язки» посадової інструкції начальника Кам`янського РУП, затвердженої наказом ГУНП від 17.02.2021 №373 та розділу «Завдання та обов`язки» посадової інструкції начальника Кам`янського РУП, затвердженої дорученням ГУНП від 20.01.2021 №577/103/01-2021, пункту 4 розділу I Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, пункту 1 розділу V Положення про слідчі підрозділу Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570, пункту 1 статті 2, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про національну поліцію», підпункту 2 пункту 1 статті 1, статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, не забезпечив належне виконання посадової інструкції в частині забезпечення належної організації взаємодії слідчого підрозділу та підрозділу дізнання з підрозділами кримінальної поліції під час попередження, виявлення, розслідування кримінальних правопорушень. Так, членами дисциплінарної комісії 23.08.2022 було здійснено виїзд до КНП КМР «Міська лікарня №9» з метою ознайомлення та опитування за виявленими недоліками ОСОБА_1 , який перебував на лікуванні у цьому закладі. З дозволу медичних працівників, члени дисциплінарної комісії намагались отримати від позивача пояснення щодо недоліків, які були виявлені під час проведення цільової перевірки службової діяльності Кам`янського РУП та ознайомити його з результатами проведеної перевірки, однак, ОСОБА_1 ухилявся від надання пояснень, посилаючись на погане самопочуття, про що було складено відповідний акт. Представник відповідача також зауважував, що спеціальні юридичні і моральні норми пред`являють підвищені вимоги до почуття відповідальності працівника поліції. Правила етичної поведінки поліцейських вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог статутів, нормативних актів МВС України, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності та приватному житті. З урахуванням викладеного, зазначає про відсутність підстав для задоволення позову.
27.12.2022 року представником позивача було надано до суду відповідь на відзив, в якій було підтримано позицію, викладену в позовній заяві, та зазначено, що у відзиві відповідач не навів обставин на спростування доводів, викладених в позовній заяві як підстави для задоволення позову. Крім того, представник позивача зазначила про помилковість тверджень представника відповідача стосовно пропуску строку звернення до суду та як наслідок залишення позову без розгляду.
27.12.2022 року усною ухвалою суду, із занесення до протоколу судового засідання, було постановлено подальший розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження.
19.01.2023 року представник позивача звернулась до суду з додатковими поясненнями до позовної заяви, в яких вказала, що ОСОБА_1 з 22.07.2022 року перебував на посаді начальника Синельниківського РУП, а тому 22.07.2022, 23.07.2022 та 27.07.2022 не міг забезпечити належне виконання посадової інструкції в частині забезпечення контролю за порядком приймання, організацією зберігання, обліку та технічного стану озброєння у районному управлінні та підпорядкованих відділеннях в Кам`янському РУП.
02.02.2023 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду було відмовлено у задоволенні клопотання представника Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 .
Усною ухвалою суду, із занесенням до протоколу судового засідання, від 02.02.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити позов з підстав зазначених у позові.
Представник відповідача в судовому засіданні обставини, викладені у відзиві на позов підтримав, проти позову заперечував, просив відмовити у його задоволенні в повному обсязі.
Заслухавши пояснення представника позивача, заперечення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , з 07.11.2015 року проходив службу в органах Національної поліції, з 08.02.2021 року перебував на посаді начальника Кам`янського районного управління поліції, 22.07.2022 року наказом ГУНП №702 переміщений на посаду начальника Синельниківського РУП.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 04.08.2022 року № 1202 Про організацію проведення службового розслідування з метою проведення повного, об`єктивного і всебічного з`ясування всіх обставин можливого вчинення керівництвом Кам`янського РУП дисциплінарних проступків, встановлення причин що їм сприяли, тощо, відповідно до вимог статті 26 розділу V Дисциплінарного статуту Національної поліції України, призначено службове розслідування за результатами цільової перевірки службової діяльності Кам`янського районного управління поліції ГУНП, у ході якої виявлені недоліки і порушення службової та виконавської дисципліни (довідка УГІ ГУНП від 04.08.2022 №50/1-6 дск).
З цим наказом позивача було ознайомлено 19.08.2022 року під час його перебування на стаціонарному лікуванні, про що ОСОБА_1 зазначив в письмовому вигляді під текстом наказу, а також вказав, що з довідкою УГІ ГУНП від 04.08.2022 №50/1-6 дск, складеною за результатами цільової перевірки Кам`янського РУП у встановленому законом порядку не ознайомлений, пояснення з приводу виявлених порушень будуть ним надані після ознайомлення з вказаною довідкою.
01.09.2022 року начальником ГУНП в Дніпропетровській області було затверджено висновок службового розслідування за фактами неналежного виконання службових обов`язків керівництвом Кам`янського РУП, які викладені у довідці УГІ ГУНП від 05.08.2022 №50/1-6дск.
Відповідно до пункту 3 Висновку службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 01.09.2022 року, члени комісії вважають за доцільне за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пункту 1 статті 2, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 2 пункту 1 статті 1, пунктів 2, 4 частини 3 статті 1, статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 5, 7, 9, 10, 11, 13, 15, 19, 20, 23, 25 розділу «Завдання та обов`язки» посадової інструкції начальника Кам`янського РУП, затвердженої наказом ГУНП від 17.02.2021 № 373, пунктів 5, 7, 9, 10, 11, 13, 15, 19, 20, 23, 25 розділу «Завдання та обов`язки» посадової інструкції начальника Кам`янського РУП, затвердженої дорученням ГУНП від 20.01.2021 № 577/103/01-2021, пункту 3 розділу VI Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України, від 08.02.2019 № 100, пункту 4 розділу І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575, пункту 1 розділу V Положення про слідчі підрозділу Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, частини 2 пункту 8 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104, пункту 1 розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, пункту 1 розділу X Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України від 11.10.2018 №828, пункт З розділу VII Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, частини 4 пункту 13 розділу 6 Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 05.05.2016 № 07, пункту 8 Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 № 50, пункту 1 розділу VII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, що виразилось у незабезпечені виконання посадової інструкції в частині: забезпечення належної організацію взаємодії слідчого підрозділу та підрозділу дізнання з підрозділами кримінальної поліції під час попередження, виявлення, розслідування кримінальних правопорушень; створення слідчо-оперативних груп для швидкого та повного розслідування тяжких, особливо тяжких злочинів, а також кримінальних правопорушень, які викликали значний суспільний резонанс, учинених у минулі роки, а також для встановлення осіб, які вчинили кримінальні правопорушенні; організації роботи щодо виявлення, документування протиправної діяльності членів організованих груп і злочинних організацій, їх організаторів, а також осіб, які суттєво впливають на криміногенну ситуацію на території обслуговування, та незаконних військових формувань; здійснення координації, аналізу, планування, контролю та узгодження дій районного управління поліції та відділень поліції у складі «куща» з питань забезпечення публічної безпеки і порядку, охорони захисту прав і свобод людини, інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, а також надання поліцейських послуг; здійснення контролю за формуванням та використанням баз (банків) даних МВС і Національної поліції у районному управлінні поліції та підпорядкованих відділеннях поліції; забезпечення дотримання режимних і контрольно-пропускних заходів на об`єктах підрозділу, здійснення їх охорони та оборони при загрозі захоплення; організації здійснення професійного навчання підлеглих та забезпеченні належної якості його проведення у районному управлінні та підпорядкованих відділеннях поліції; забезпечення дотримання режимних і контрольно-пропускних заходів на об`єктах підрозділу, здійснення їх охорони та оборони при загрозі захоплення; забезпечені охорони державної таємниці та іншої інформації з обмеженим доступом та здійснення контролю за їх збереженням; забезпечення контролю за порядком приймання, організацією зберігання, обліку та технічного стану озброєння у районному управлінні та підпорядкованих відділеннях; здійсненні належної організації роботи за дотримання трудового законодавства у підпорядкованому підрозділі, а також ужиття заходів щодо своєчасного запобігання та недопущення порушень підлеглими дисципліни та законності, транспортної дисципліни, вимог антикорупційного законодавства, правил службової та особистої етики, дотримання вимог щодо фінансового контролю; здійснення контролю за якістю та строками виконання документів працівниками районного управління поліції та, у межах повноважень, працівниками відділень поліції, неналежної організації службової діяльності підлеглих поліцейських, не здійсненні належного контроль за їхньою службовою діяльністю з дотримання законодавства України та наказів МВС України, що призвело до зниження ефективності виконання поліцейських функцій та як наслідок може суттєво вплинути на рівень довіри населення на території обслуговування Кам`янського РУП, а також підірвати авторитет поліції в цілому, застосувати до начальника Синельниківського районного управління поліції ГУНП полковника поліції ОСОБА_1 , дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
Відповідно до п.1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1023к від 01.09.2022 року Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих керівників Кам`янського та Синельниківського РУП ГУНП» до начальника Синельниківського районного управління поліції ГУНП полковника поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.09.2022 року № 845 о/с полковника поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 7 частини 1 статті 77 (за власним бажанням).
Не погоджуючись із призначенням службового розслідування щодо позивача, із його проведенням та із застосуванням дисциплінарного стягнення, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язанні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України «Про Національну поліцію».
Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону України «Про Національну поліцію»).
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII.
Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).
Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).
Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.
Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:
1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
2) підстава для призначення службового розслідування;
3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;
4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;
5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;
8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;
10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;
11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.
У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.
У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893.
Згідно з розділом VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.
Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Судом встановлено, що службове розслідування призначено наказом відповідача №1202 від 04.08.2022 «Про організацію проведення службового розслідування». Підставою для його призначення стали результати цільової перевірки службової діяльності Кам`янського РУП ГУНП, у ході якої були виявлені недоліки і порушення службової та виконавської дисципліни, про що було складено довідку УГІ ГУНП від 04.08.2022 №50/1-6 дск.
Оригінал цього наказу було досліджено судом під час розгляду справи в судовому засіданні.
Так, з матеріалів справи вбачається, що саме з цим наказом було ознайомлено позивача під час його перебування на лікуванні, про що останнім було зазначено на його примірнику.
При цьому, представник позивача вказує на наявність цього наказу в двох редакціях, які відрізняються підставами для призначення службового розслідування, і наявність у позивача копії наказу, де підставою зазначено «факт відсутності у період з 01.11.2021 по 01.08.2022 на службі інспектора сектору адміністративної практики Кам`янського РУП ГУНП майора поліції Дениско О.А.», що на думку представника вказує на його протиправність.
Проте, з матеріалів службового розслідування вбачається, що саме за наказом відповідача №1202 від 04.08.2022 «Про організацію проведення службового розслідування», в якому підставою для його призначення стали результати цільової перевірки службової діяльності Кам`янського РУП ГУНП, що відображені у довідці УГІ ГУНП від 04.08.2022 №50/1-6 дск було проведено службове розслідування та складений висновок.
Відтак, на думку суду, призначення службового розслідування відбулось у встановлений законодавством спосіб, жодних порушень, під час призначення службового розслідування та під час видання наказу від 04.08.2022 №1202 відповідачем не допущено.
Щодо складу дисциплінарної комісії, то суд зазначає наступне.
Так, на думку позивача та його представника до складу дисциплінарної комісії не могли бути включені особи, які є підлеглими начальника ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , оскільки вони були зацікавленими в результатах службового розслідування через висловлення публічно позивачем інформації стосовно неправомірних дій генерала ОСОБА_2 .
Відповідно до ч.4 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції та п.10 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07 листопада 2018 року № 893 забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.
В той же час, позивачем не надано доказів того, що вказані особи зацікавлені у результаті службового розслідування. В той же час, посилання на публікації позивачем у соціальних мережах та мережі інтернет інформації про протиправну діяльність начальника ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , не доводить можливість заінтересованості його та його підлеглих у результаті розслідування.
Щодо тверджень позивача стосовно не включення до складу дисциплінарної комісії працівників Міністерства внутрішніх справ України, представників громадськості, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 3 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції до складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.
Згідно частини 8 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції у разі проведення службового розслідування стосовно заступників керівника Національної поліції України чи керівників територіальних органів Національної поліції України до складу дисциплінарної комісії можуть включатися працівники Міністерства внутрішніх справ України.
Отже, з вищенаведених приписів Дисциплінарного статуту вбачається можливість представників громадськості та працівників Міністерства внутрішніх справ України бути залученими до дисциплінарної комісії, натомість ці норми не містить імперативного припису щодо обов`язкової участі їх у складі цих комісій.
Так, в матеріалах справи відсутні докази того, що позивач виказував заперечення щодо складу дисциплінарної комісії та клопотав про включення до її складу представників громадськості та працівників Міністерства внутрішніх справ України.
Таким чином, на думку суду, відповідачем не було допущено порушень при формуванні складу дисциплінарної комісії.
Стосовно перебування позивача на лікарняному після подання рапорту на звільнення, а саме у період з 24.07. 2022 року по 12.09.2022 року, і як наслідок відсутність можливості для надання пояснень в рамках службового розслідування та неможливості надання пояснень ще і через не ознайомленням з довідкою про результати цільової перевірки службової діяльності Кам`янського РУП ГУНП, суд зазначає наступне.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 в період з 24.07.2022 року по 12.09.2022 року перебував на лікарняному.
В ході судового розгляду, судом встановлено, що 19.08.2022 року позивач був ознайомлений з наказом про ГУНП від 04.08.2022 року №1202 про організацію проведення службового розслідування, про що зробив відмітку на примірнику цього наказу та зазначив про неможливість подання пояснень у зв`язку з не ознайомленням з довідкою про результати цільової перевірки.
При цьому доказів на підтвердження того, що позивач вживав заходів, спрямованих на ознайомлення з результатами цільової перевірки службової діяльності Кам`янського РУП ГУНП, що викладені у довідці УГІ ГУНП від 04.08.2022 №50/1-6 дск до суду не надано, як і відсутні докази на підтвердження того, що позивач звертався з клопотанням про продовження строку проведення службового розслідування.
Відповідно до вимог ч.1 розділу ІV Порядку №893 передбачено, що уповноважений керівник або особа, яка виконує його обов`язки, під час службового розслідування: 1) контролює роботу дисциплінарної комісії, надає голові та членам дисциплінарної комісії доручення стосовно проведення службового розслідування; 2) розглядає клопотання про відвід голови та членів дисциплінарної комісії, скарги на їх дії або бездіяльність, за наявності підстав змінює склад дисциплінарної комісії; 3) у разі відсутності повноважень на залучення до проведення службового розслідування представників інших органів (підрозділів, закладів, установ) поліції звертається до старших прямих керівників з клопотанням про включення до складу дисциплінарної комісії працівників цих органів (підрозділів, закладів, установ) поліції; 4) приймає рішення про розгляд справи дисциплінарною комісією на відкритому засіданні; 5) підписує запити до інших органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності з метою збирання матеріалів, необхідних для проведення службового розслідування; 6) розглядає висновок за результатами службового розслідування (далі - висновок службового розслідування) та матеріали службового розслідування; 7) у разі незгоди із висновком службового розслідування в межах установленого строку надає доручення голові та членам комісії щодо додаткової перевірки обставин, які раніше не були відомі або не були враховані під час проведення службового розслідування, а також щодо доопрацювання висновку службового розслідування; 8) у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії продовжує наказом строк проведення службового розслідування, але не більш як на один місяць; 9) затверджує висновок службового розслідування та з урахуванням зібраних за результатами його проведення матеріалів приймає рішення, що може відрізнятися від запропонованого дисциплінарною комісією; 10) при встановленні під час службового розслідування діяння, що містить ознаки кримінального або адміністративного правопорушення, уживає заходів у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України або Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Частинами 1-3 статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.
Відповідно до частини 3 статті 21 Дисциплінарного статуту перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
Отже, з аналізу вищенаведених норм, на які позивач посилається у позові, як на процедурні порушення їх відповідачем, слід дійти висновку про відсутність обов`язку у відповідача щодо ознайомлення із матеріалами та результатами службового розслідування, забезпечення участі позивача у засіданні дисциплінарної комісії, а відповідно, посилання позивача на порушення наведених норм як процедурних порушень є безпідставними та необґрунтованими, і спростовуються змістом вищенаведених норм, які не містять переліку наведених вище обов`язків відповідача під час проведення службового розслідування. Натомість позивач не був позбавлений можливості реалізувати права на захист під час проведення службового розслідування відносно нього, передбачені вищезазначеними нормами, зокрема клопотати про надання матеріалів службового розслідування на ознайомлення, про продовження строку проведення службового розслідування через перебування на лікарняному, надавати пояснення та інше.
Суд звертає увагу на те, що позивачем під час розгляду справи не надано суду доказів на спростування встановлених службовим розслідування фактів, оскільки позивач фактично посилається на допущення відповідачем процедурних порушень, однак такі посилання суд відхиляє з підстав, викладених вище.
При цьому доводи представника позивача, викладені у додаткових поясненнях до позову, стосовно того, що ОСОБА_1 з 22.07.2022 року перебував на посаді начальника Синельниківського РУП, а тому 22.07.2022, 23.07.2022 та 27.07.2022 не міг забезпечити належне виконання посадової інструкції в частині забезпечення контролю за порядком приймання, організацією зберігання, обліку та технічного стану озброєння у районному управлінні та підпорядкованих відділеннях в Кам`янському РУП, що свідчить на переконання представника позивача про відсутність підстав для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність, суд вважає такими, що не можуть спростувати решти порушень службової дисципліни позивачем, що знайшли своє відображення у пункті 3 висновку службового розслідування за фактами неналежного виконання службових обов`язків керівництвом Кам`янського РУП, які викладені у довідці УГІ ГУНП від 05.08.2022 №50/1-6дск.
Щодо решти аргументів сторін, суд звертає увагу, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).
Згідно частини 1 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права. Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Частина 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.
В той же час, частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України покладено обов`язок на позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення.
Оцінуючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, а також обставини, встановлені в ході судового розгляду справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.
У зв`язку з відмовою в задоволенні позовних вимог питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.
Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 90, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 255 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 17 березня 2023 року.

Суддя Н.Є. Сліпець