Справа № 160/20101/22
Суддя: Парненко Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2023-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючої судді Парненко В.С.,
розглянувши в письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради до Північного офісу Держаудитслужби, Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку, -
15.12.2022 Департамент гуманітарної політики Дніпровської міської ради (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою Північного офісу Держаудитслужби (далі відповідач), в якій позивач просить визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (код ЄДРПОУ ВП 40919605) від 02.12.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-16-022048-c.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що позивач не погоджується з оскаржуваним висновком, посилається на пункт 14 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про публічні закупівлі», яка передбачає, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель. Позивач зазначає, що постанова Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11 жовтня 2016 року № 710 не є законодавством у сфері публічних закупівель. Таким чином, у відповідача в рамках проведення моніторингу процедури закупівлі взагалі відсутні повноваження на перевірку дотримання позивачем вимог постанов Кабінету Міністрів України. Отже, висновок відповідача про порушення позивачем вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11.10.2016 № 710 (зі змінами від 16.12.2020 № 1266) не ґрунтується на вимогах чинного законодавства. Зі змісту висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-16-022048-c від 02.12.2022 позивачем встановлено, що відповідач зобов`язав позивача: «здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими було допущене порушення». Позивач вважає, що висновок не містить конкретних заходів до виконання, тобто є неконкретизованим «здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими було допущене порушення» не є конкретним заходом усунення порушення. Відсутність чітких, конкретних і зрозумілих, приписів на адресу підконтрольного суб`єкта є порушенням вимог законодавства в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії.
Частиною 2 ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до ч.1 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.12.2022 позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.01.2023 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
Ухвалою суду від 16.01.2023 відповідачу-2 було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
Відповідно до ч.3 ст. 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється:
1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу;
2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.
Оскільки в матеріалах справи наявна офіційна електронна адреса Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, судове повідомлення відповідача-2 про розгляд справи здійснено шляхом направлення копії ухвали від 16.01.2023 на електронну адресу, що підтверджується роздруківкою про доставку електронного листа від 17.01.2023.
Суд вважає відповідача належним чином повідомленим про можливість подання відзиву у зазначені строки та належним чином повідомленим про судовий розгляд справи.
Відповідачем-2, на виконання ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України, не було надіслано до суду письмового відзиву на адміністративний позов та не було повідомлено про поважність причин ненадання відзиву.
Відповідно до ч. 6 ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
З матеріалів справи встановлено, що Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради були проведено відкриті торги на закупівлю послуг послуги з охорони об`єктів та особистої охорони (ДК 021:2015:79710000-4-«Охоронні послуги»), очікувана вартість 3996000 грн.
На підставі виявлення органом державного фінансового контролю ознак порушення законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, наказом Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 09.11.2022 №71-з на виконання доручення Держаудитслужби, доведеного листом від 05.09.2022 №003100-18/6851-2022, розпочато здійснення моніторингу закупівель.
За результатами моніторингу закупівлі, унікальний номер якої UA-2021-12-16-022048-с відповідачем-2 було складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 01.12.2022 №05-41/487, який затверджено начальником Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області та оприлюднено в електронній системі закупівель.
Згідно констатуючої частини оскаржуваного висновку за результатами моніторингу процедури закупівлі встановлені наступні порушення:
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель (UA-P-2021-12-16-021334-с) на 2022 рік Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради (далі Замовник), оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи від 16 грудня 2021 року, зі змінами від 20 грудня 2021 року б/н (далі-тендерна документація), реєстр отриманих тендерних пропозицій, протокол розкриття тендерних пропозицій, тендерну пропозицію ТОВ «Центр безпеки «Тактика»», протокольне рішення уповноваженої особи від 05 січня 2022 року №1, повідомлення про намір укласти договір, договір про надання охоронних послуг від 18 січня 2022 року №1, додаткову угоду до договору від 12 квітня 2022 року №1 та пояснення від 29 листопада 2022 року, отримане від Замовника через електронну систему закупівель.
Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель.
Відповідно до вимог пункту 16 частини другої статті 22 Закону визначено, що в тендерній документації зазначаються відомості про розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати).
Згідно оголошення про проведення відкритих торгів UA-2021-12-16-022048-c, розміщеного в електронній системі закупівель, Замовником визначено розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю. Однак, тендерна документація не містить відомостей про розмір та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю, чим порушено вимоги пункту 16 частини другої статті 22 Закону.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону планування закупівель здійснюється на підставі наявної потреби у закупівлі товарів, робіт і послуг. Заплановані закупівлі включаються до річного плану закупівель. При цьому згідно із вимогами пункту 3 частини другої статті 4 Закону річний план закупівель повинен містити інформацію про розмір бюджетного призначення та/або очікувану вартість предмета закупівлі.
Пунктом 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року №710 «Про ефективне використання державних коштів» (зі змінами від 16 грудня 2020 року №1266) (далі Постанова №710) зобов`язано головних розпорядників бюджетних коштів (розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктів господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів забезпечити: оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному вебсайті (або на офіційному вебсайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що відповідно до Єдиного реєстру розпорядників та одержувачів бюджетних коштів, розміщеного на вебпорталі Open Budget - Державний вебпортал бюджету для громадян (https:// openbudget.gov.ua/spending-agencies/graphic), Замовник є головним розпорядником бюджетних коштів.
На запит Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 24 листопада 2022 року про надання пояснень, зокрема, щодо посилання на сторінку вебсайту, на якому розміщено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетних призначень, очікуваної вартості предмета закупівлі, Замовник не зазначив посилання на сторінку вебсайту. Таким чином Замовник порушив вимогу пункту 4-1 Постанови №710.
За результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону установлено порушення пункту 16 частини другої статті 22 Закону.
За результатами аналізу питання розміщення інформації щодо закупівлі установлено порушення вимог пункту 4-1 Постанови №710.
За результатами аналізу питань щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, розгляду тендерної пропозиції, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору та їх оприлюднення порушень не установлено.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області зобов`язало здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими було допущене порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погоджуючись з прийнятим висновком, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 року №2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон №2939-XII).
Згідно зі статтею 1 цього Закону №2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до статті 5 Закону №2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 року №922-VIII, у редакції, чинній на день винесення спірного Висновку (надалі, також - Закон №922- VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Статтею 1 Закону №922-VIII визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Статтею 8 Закону №922-VIII визначений порядок здійснення моніторингу публічних закупівель.
Так, згідно з частиною 1 статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Відповідно до частини 2 цієї ж статті Закону, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з вимогами частин 6, 7 статті 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються, серед іншого, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно із частиною 10 статті 8 Закону №922-VIII, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Відповідно до пунктів 3, 4, 5 Розділу І Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552, висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.
Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
Відповідно до п.3 розділу 3 Порядку №552 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Отже, з аналізу наведених норм судом встановлено, що висновок, складений за наслідками моніторингу закупівель, є ненормативним індивідуально-правовим актом, оскільки його виконання має безпосередній вплив на права і обов`язки позивача, а також права та обов`язки переможця конкурсу у сфері публічних закупівель. Можливість оскарження такого висновку у судовому порядку прямо передбачена Законом України "Про публічні закупівлі".
Верховний Суд в постановах від 02.04.2020 у справі №400/2165/19 та від 30.06.2020 у справі №300/938/19 наголошує на тому, що за своїм змістом спірний висновок відповідача є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України. Можливість оскарження такого висновку в судовому порядку передбачена Законом України «Про публічні закупівлі».
Щодо встановленого під час проведення моніторингу процедури закупівлі порушення у вигляді недотримання замовником пункту 16 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 1 статті 22 Закону №922 тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Відповідно до пункту 16 частини 2 статті 22 Закону №922, законодавцем визначено обов`язковий перелік відомостей, що має містити тендерна документація, зокрема, розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати).
Згідно оголошення про проведення відкритих торгів UА-2021-12-16- 022048-с, розміщеного в електронній системі закупівель, позивачем визначено розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю.
Проте, в порушення пункту 16 частини 2 статті 22 Закону №922, Департаментом у тендерній документації, не зазначено відомостей про розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю.
В обґрунтування протиправності висновку відповідача про порушення пункту 16 частини другої статті 22 Закону №922, позивачем зазначено, що відповідно до пункту 3 наказу Мінекономрозвитку №1082 від 11.06.2020 «Про затвердження Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі», у разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповненню електронних полів, тобто замовником в п.п. 12.1 п. 12 Забезпечення виконання вимог договору розділу Електронна тендерна документація зазначена автентична інформація щодо даної вимоги.
З цього приводу суд зазначає, що публічна закупівля - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим законом (пункт 25 частини 1 статті 1 Закону №922).
Пунктом 11 частини 1 статті 1 Закону №922 визначено, що замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього закону.
Пункт 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономрозвитку від 11.06.2020 №1082 (далі - Порядок №1082) не спростовує виявленого відповідачем-2 порушення.
Оскільки, законодавством встановлено імперативну вимогу до замовників щодо зазначення інформації про розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю саме в тендерній документації.
Оприлюднення вказаної інформації в оголошенні про проведень відкритих торгів не може бути альтернативним способом оприлюднення інформації, яку повинна містити тендерна документація, оскільки це різні документи і вимоги до змісту цих документів регламентовані різними нормами Закону №922.
А відтак, зазначення даної інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів, жодним чином не свідчить про виконання вимоги законодавства, а саме пункту 16 частини 2 статті 22 Закону №922 в частині зазначення відповідної інформації в тендерній документації.
Під час розгляду справи судом підтверджено наявність порушення пункту 16 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», а тому оскаржуваний висновок від 02.12.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-16-022048-c в цій частині скасуванню не підлягає.
Щодо встановленого під час проведення моніторингу процедури закупівлі порушення пункту 4-1 Постанови № 710 замовником (як головним розпорядником бюджетних коштів), яким не забезпечено оприлюднення на відповідному веб сайті обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі, суд зазначає наступне.
За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо оприлюднення інформації встановлено порушення вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів» (зі змінами).
За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмету закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), правильності заповнення форм документів, затверджених Уповноваженим органом, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладення договору про закупівлю та оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.
Оцінюючи доводи суб`єкта владних повноважень щодо наявності порушень вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 року №710 «Про ефективне використання державних коштів», суд виходить за наступного.
У підпункті 1 пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 року №710 «Про ефективне використання державних коштів» рекомендовано органам місцевого самоврядування - затвердити заходи щодо ефективного та раціонального використання бюджетних коштів, а також забезпечити оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, його очікуваної вартості та/або розміру бюджетного призначення на власному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.
У пункті 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 року №710 «Про ефективне використання державних коштів» вказано головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів забезпечити:
обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі;
оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.
Згідно п.18 ч.1 ст.1 Бюджетного кодексу України головні розпорядники бюджетних коштів - бюджетні установи в особі їх керівників, які відповідно до статті 22 цього Кодексу отримують повноваження шляхом встановлення бюджетних призначень.
Позивач є організацією, яка створена органом місцевого самоврядування та повністю утримується рахунок місцевого бюджету, а тому є бюджетною установою та розпорядником бюджетних коштів, що підтверджується інформацією з Єдиного реєстру розпорядників та одержувачів бюджетних коштів Державної казначейської служби України.
Вимоги визначені у підпункті 1 пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 року №710 є саме рекомендаціями, тобто правом органів вказувати перелічені вимоги на власний розсуд.
Відповідна правова позиція викладена в постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 18.01.2023 у справі №160/8058/22.
Отже, в цій частині оскаржуваний висновок від 02.12.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-16-022048-c підлягає скасуванню, як протиправний.
Стосовно доводів позивача в частині того, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу закупівлі не містить для позивача конкретного заходу, яких позивачу слід вжити для усунення виявлених порушень законодавства у сфері публічних закупівель, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 7 статті 8 Закону № 922, у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку (частини 8 статті 8 Закону № 922).
Проте, доказів звернення до відповідача за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань позивачем суду не надано.
Суд зазначає, що відповідачем-2 в оскаржуваному висновку чітко вказані шляхи усунення виявлених порушень законодавства, а саме притягнення до відповідальності осіб, якими було допущене порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Незгода позивача з визначеним способом усунення виявлених порушень законодавства не може бути підставою для визнання оскаржуваного висновку протиправним.
За наслідками розгляду справи, судом частково підтверджені доводи відповідача-2, викладені у висновку від 02.12.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-12-16-022048-c, а тому висновок є правомірним в частині виявленого порушення пункту 16 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», в цій частині скасуванню не підлягає.
Висновок не підлягає скасуванню в частині п. 3 розділу ІІ «Констатуюча частин» висновку від 02.12.2022 №UA-2021-12-16-022048-c щодо визначеного способу усунення порушення.
В частині визначеного порушення вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів» висновок від 02.12.2022 №UA-2021-12-16-022048-c підлягає скасуванню, як такий, що не підтверджено судом в цій частині.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи встановлені судом обставини справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову.
Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Частиною 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Отже, оскільки позовну заяву задоволено частково, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 2481,00 грн підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у розмірі пропорційному до задоволених позовних вимог у сумі 827,00 грн.
Керуючись ст.ст. 241-246, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (код ЄДРПОУ ВП 40919605) від 02.12.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-16-022048-c в частині зазначення в п.2 розділу ІІ «Констатуюча частина» висновку про порушення Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів».
В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Стягнути на користь Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області судові витрати за звернення до суду з позовом у розмірі 827 гривень 00 копійок.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.С.Парненко