Справа № 420/14852/22
Суддя: Зуєва Л.Є.
Дата ухвалення: 2023-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 березня 2023 р.м.ОдесаСправа № 420/14852/22
Головуючий в 1 інстанції: Бездрабко О.І.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді Зуєвої Л.Є.,

суддів: Коваля М.П., Турецької І.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення недоотриманої заробітної плати,

ВСТАНОВИЛА:

У жовтні 2022 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача та просила визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з безпеки на транспорті № 235 від 11.04.2021 р. про оголошення простою в частині оголошення простою ОСОБА_1 , яка обіймає посаду заступника начальника Управління Укртрансбезпеки в Одеській області - начальника відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті;

- стягнути з Державної служби України з безпеки на транспорті на користь ОСОБА_1 суму неотриманої заробітної плати за час простою не з вини працівника починаючи з 11.04.2022 р. по день винесення судового рішення.

В обґрунтування позову зазначалось, що позивача було поновлено на посаді заступника начальника Управління Укртрансбезпеки в Одеській області - начальника відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті. Однак, 11 квітня 2022 року відповідачем було прийнято наказ, яким оголошено простій для працівників згідно доданого списку, куди також внесено позивача. Позивач також стверджувала, що такі дії роботодавця по відношенню до неї свідчать про системність порушення її трудових прав та є упередженими.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2022 року, ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні у м. Одеса, у задоволені позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням, ОСОБА_1 надала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у позовні вимоги задовольнити повністю.

Доводами апеляційної скарги зазначено, що жодних об`єктивних підстав для прийняття оскаржуваного наказу у відповідача не було, оскільки простій міг бути оголошений лише для всього підприємства або його структурних підрозділів. В оскаржуваному наказі не зазначено положення законодавства України, що дозволяє обмежувати конституційні права громадян у період дії воєнного стану.

Апелянт також стверджує, що всі державні органи та органи місцевого самоврядування продовжують працювати в звичайному режимі, однак з особливостями під час оголошення повітряної тривоги, тобто фактично в організації праці позивача жодних змін з 24.02.2022 року не відбулося.

На думку апелянта роботодавець у вказаній ситуації повинен був запропонувати позивачу переведення на будь-яку іншу посаду чи здійснити переведення на дистанційну роботу, але вказаного зроблено не було. Будь-яких обґрунтувань щодо неможливості виконання посадових обов`язків дистанційно та відсутності організаційних або технічних умов, необхідних для виконання роботи безпосередньо на робочому місці відповідач не навів.

Відповідачем надано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначається, що рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2022 року є законним та обґрунтованим, а доводи апеляційної скарги безпідставними, тому апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Також, у відзиві відповідач Державна служба України з безпеки на транспорті просить розгляд справи провести за їх участі в режимі відеоконференції.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів зазначає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Отже, з огляду на подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), колегія суддів вважає за можливе розгляд справи провести в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без виклику сторін та проведення судового засідання, а тому клопотання відповідача задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Згідно з ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом першої інстанції було встановлено, що ОСОБА_1 працює на посаді заступника начальника Управління Укртрансбезпеки в Одеській області - начальника відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті.

11.04.2022 р. відповідно до частини 1 першої статті 34, частини першої статті 113 Кодексу законів про працю України, статті 12, частини першої статті 13 Закону України "Про оплату праці", Указів Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" та від 14 березня 2022 року № 133/2022; «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", постанови Кабінету Міністрів України від 07 березня 2022 року № 221 "Деякі питання оплати праці працівників державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, що фінансуються або дотуються з бюджету, в умовах воєнного стану", у зв`язку з відсутністю можливості забезпечення належних організаційних та належних умов, необхідних для виконання роботи, та з метою належної роботи органу Державною службою України з безпеки на транспорті винесено наказ № 235 "Про оголошення простою".

Пунктами 1, 3 вказаного наказу оголошено простій не з вини працівників з 11.04.2022 р. до припинення воєнного стану в Україні для державних службовців та працівників Державної служби України з безпеки на транспорті та забезпечено оплату праці у розмірі 2/2 посадового окладу згідно з переліком осіб, який додається до наказу.

Відповідно до п.4 під час простою державні службовці та працівники, зазначені у п.1 цього наказу, звільняються від обов`язку бути присутнім на робочих місцях.

До списку осіб яким оголошено простій включено заступника начальника Управління Укртрансбезпеки в Одеській області - начальника відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті ОСОБА_1 (№ 36 у списку).

З метою з`ясування обставин та отримання додаткових документів, 13.09.2022 р. позивач через свого представника звернулася із адвокатським запитом до Державної служби України з безпеки на транспорті.

Листом від 12.10.2022 р. № 5857/4.1/15-22 відповідач повідомив, що наказом Державної служби України з безпеки на транспорті від 11.04.2022 р. № 235 оголошено простій 55 державним службовцям та працівникам установи. Відповідно до наказу Державної служби України з безпеки на транспорті від 26.02.2020 р. № 81 "Про упорядкування структури Укртрансбезпеки", ліквідовано, зокрема, відділ державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті в Управлінні Укртрансбезпеки в Одеській області. Згідно з наказом Державної служби України з безпеки на транспорті від 11.03.2020 р. № 99 "Про введення в дію структури та штатного розпису Державної служби України з безпеки на транспорті на 2020 рік", з 01.03.2020 р. введені в дію, структура та штатний розпис Укртрансбезпеки на 2020 рік, якими не передбачено посаду заступника начальника Управління Укртрансбезпеки в Одеській області - начальника відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті. Станом на сьогодні, діючим штатним розписом Укртрансбезпеки на 2022 рік, який введено в дію з 01.01.2022 р., посада заступника начальника Управління Укртрансбезпеки в Одеській області - начальника відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті не передбачена. Станом на дату надання відповіді посаду заступника начальника Управління Укртрансбезпеки в Одеській області - начальника відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті обіймає ОСОБА_1 , яка перебуває поза штатом.

Не погоджуючись з прийнятим наказом щодо оголошення простою для посади, яку ОСОБА_1 обіймає, позивач звернулася до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення про відмову у задоволені позову, суд першої інстанції зазначив, що оскаржуваний наказ прийнято правомірно та в межах наявних повноважень у відповідача. При цьому суд відхилив твердження ОСОБА_1 щодо упередженого ставлення до позивача, адже простій оголошено, крім неї, ще 55 державним службовцям та працівникам апарату Укртрансбезпеки, в тому числі і мешканцям Одеської області.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до положень статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Крім того, підпунктом 2 пункту 4 вказаного Указу постановлено Кабінет Міністрів України невідкладно забезпечити фінансування та вжити в межах повноважень інших заходів, пов`язаних із запровадженням правового режиму воєнного стану на території України.

З метою упорядкування трудових відносин у період воєнного стану, збереження кадрового потенціалу та стимулювання економіки країни в умовах кризи було прийнято ряд законодавчих та нормативно-правових актів, зокрема:

- Закон України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану»;

- постанову Кабінету Міністрів України від 07.03.2022 № 221 «Деякі питання оплати праці працівників державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, що фінансуються або дотуються з бюджету, в умовах воєнного стану»;

- постанову Уряду від 12.04.2022 № 440 «Деякі питання організації роботи державних службовців та працівників державних органів у період воєнного стану»;

- постанову Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану».

Тобто, колегія суддів зазначає, що внаслідок суттєвої зміни низки суспільних процесів, державою вжито заходи щодо врегулювання питань забезпечення трудових прав осіб в умовах воєнного стану та постійної загрози життю, здоров`ю.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Статтею 9 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" встановлено, що в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 13 Закону України "Про державну службу" центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби видає у випадках, встановлених законом, нормативно-правові акти з питань державної служби, надає роз`яснення з питань застосування цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби;

Згідно пункту 1 Положення про Національне агентство України з питань державної служби, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.10.2014 р. № 500 (далі - Положення), Національне агентство України з питань державної служби (НАДС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується i координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, здійснює функціональне управління державною службою в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті).

Відповідно до підпункту 8 пункту 4 Положення, оприлюднює на офіційному веб-сайті НАДС узагальнені роз`яснення з питань застосування Законів України "Про державну службу", "Про службу в органах місцевого самоврядування" та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та служби в органах місцевого самоврядування.

З метою належної організації роботи державних службовців під час воєнного стану НАДС надано роз`яснення від 04.03.2022 р. № 149-р/з "Щодо нез`явлення державних службовців на роботу та надання їм відпусток під час воєнного стану, а також оформлення відносин із державними службовцями, яких зараховано до територіальної оборони".

Відповідно до наданих у роз`ясненні рекомендацій, функціонування державних органів та режим роботи їх працівників має бути організований з огляду на безпекову ситуацію у конкретному регіоні. Забезпечення ефективної роботи державного органу в цей період вимагає гнучкості та швидкої адаптації до подій, що відбуваються навколо.

Також вказано, що державний службовець може виконувати завдання за посадою за межами адміністративної будівлі державного органу у випадках та порядку, передбаченому Типовими правилами внутрішнього службового розпорядку, затвердженими наказом НАДС від 03 березня 2016 року № 50, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 березня 2016 року за № 457/28587, та Правилами внутрішнього службового розпорядку відповідного державного органу. Дистанційний формат роботи дозволить більшою мірою убезпечити працівників державного органу від збройної агресії чи загрози нападу, допоможе зменшити небезпеку їх життю або здоров`ю, а також сприятиме дотриманню обмежень перебування на вулицях та в інших громадських місцях, зокрема у комендантську годину.

Однак, у разі відсутності організаційних або технічних умов, необхідних для виконання роботи, що викликане, зокрема, військовим станом, доцільно оформити простій для конкретних державних службовців або структурних підрозділів відповідно до законодавства про працю.

Відповідно до абзацу 1 статті 34 Кодексу законів про працю України простій - це зупинення роботи, викликане відсутністю організаційних або технічних умов, необхідних для виконання роботи, невідворотною силою або іншими обставинами.

Згідно пункту 1 Положення про Державну службу України з безпеки на транспорті, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 р. № 103 (далі - Положення), Державна служба України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра інфраструктури і який реалізує державну політику з питань безпеки на наземному транспорті.

Відповідно до пункту 3 Положення Укртрансбезпека у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Згідно пункту 10 Положення Укртрансбезпека в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінінфраструктури видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.

Головою Укртрансбезпеки 14.02.2022 р. затверджено Положення про територіальні органи Державної служби України з безпеки на транспорті, пунктом 1.2 якого встановлено, що відділи державного нагляду(контролю) у відповідних областях, АР Крим та містах зі спеціальним статусом є структурними підрозділами апарату Укртрансбезпеки і забезпечують виконання покладених на Укртрансбезпеку завдань та території областей, в АР Крим та у містах Києві та Севастополі.

Колегією суддів встановлено, що наказом № 235 від 11.04.2022 р. Державною службою України з безпеки на транспорті оголошено простій не з вини працівників з 11.04.2022 р. до припинення воєнного стану в Україні для державних службовців та працівників Державної служби України з безпеки на транспорті.

Тобто, даним наказом Укртрансбезпека, як центральний орган виконавчої влади, який реалізує державну політику з питань безпеки на наземному транспорті визначив порядок роботи державних службовців та працівників структурних територіальних органів, які входять до апарату Укртрансбезпеки.

Таким чином, оскаржуваний наказ Державної служби України з безпеки на транспорті від 11.04.2022 р. № 235 "Про оголошення простою" прийнято правомірно та в межах наявних повноважень.

При цьому, колегія суддів вважає, за необхідне зазначити наступне, 07.03.2022 р. прийнято постанову Кабінету Міністрів України № 221 «Деякі питання оплати праці працівників державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, що фінансуються або дотуються з бюджету, в умовах воєнного стану», відповідно до якої надано право керівникам державних органів, підприємств, установ та організацій, що фінансуються або дотуються з бюджету, до припинення чи скасування воєнного стану в Україні в межах фонду заробітної плати, передбаченого у кошторисі, самостійно визначати розмір оплати часу простою працівників, але не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові тарифного розряду (посадового окладу) (п.1), а також рекомендовано керівникам органів місцевого самоврядування застосовувати положення пункту 1 цієї постанови та здійснювати його виконання в межах фондів заробітної плати, передбачених у кошторисах відповідних органів, підприємств, установ та організацій (п.2).

Згідно п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 12.04.2022 № 440 «Деякі питання організації роботи державних службовців та працівників державних органів у період воєнного стану» установлено, що у період воєнного стану для державних службовців та працівників державного органу, які перебувають на території України, за рішенням керівника державної служби в державному органі може запроваджуватися дистанційна робота у разі наявності організаційних і технічних можливостей для виконання їх посадових обов`язків.

Отже, на підставі наведених норм права, колегія суддів робить висновок, що простій може бути оголошений тільки у разі відсутності організаційних і технічних можливостей для виконання їх посадових обов`язків.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що 13 березня 2022 року Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану», якою припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».

Згідно п. 2 вказаної Постанови протягом періоду воєнного стану дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) в окремих сферах, зокрема щодо запобігання неконтрольованому зростанню цін на товари, які мають істотну соціальну значущість, виключно на підставі рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері:

- за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

- з метою виконання міжнародних зобов`язань України.

Протягом періоду воєнного стану позапланові заходи державного нагляду (контролю) (позапланові невиїзні перевірки) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, здійснюються за рішенням Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави (п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303).

На підставі вищевикладеного, колегія суддів вважає, що з прийняттям вказаної постанови урядом України перелік завдань та функцій, виконання яких забезпечувалась територіальними органами Укртрансбезпеки скоротився.

З огляду на викладене, оголошення простою в тому числі й позивачу обґрунтовано специфічними умовами праці, які полягають у здійсненні заходів державного нагляду (контролю) на автомобільному транспорті, шляхом проведення відповідних рейдових перевірок (перевірок на дорозі), а також неможливістю виконання державним службовцем службових обов`язків за посадою у дистанційному форматі.

Слід наголосити, що до завершення дії воєнного стану в Україні частково припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) в усіх сферах господарської діяльності, окрім вищезазначеної сфери, а перелік завдань зазнав змін, а саме пункт 2.5 Положення «здійснення державного ринкового нагляду» не реалізовується, пункт 2.4 «забезпечення повноважень, визначених законом України «Про ліцензування видів господарської діяльності» реалізуються обмежено на виконання положень Постанови № 303.

Колегією суддів встановлено, що більша частина функцій виконання яких забезпечувалась територіальними органами Укртрансбезпеки не виконується в силу приписів нормативно-правових актів, при цьому відповідач зазначає, що відділом державного нагляду (контролю) у Одеській області у червні 2021 року було проведено 44894 перевірок транспортних засобів за якими складено 823 актів та 1453 постанов, при цьому у червні 2022 року було проведено 24633 перевірки транспортних засобів за якими складено 431 акт та 262 постанови; у липні 2021 року було проведено 55776 перевірок транспортних засобів за якими складено 1273 актів та 919 постанови, проте у липні 2022 року було проведено 15478 перевірок транспортних засобів за якими складено 374 актів та 212 постанов.

З наведеного вбачається, що обсяг навантаження зменшився орієнтовно в п`ять разів, таким чином, в умовах тимчасового зупинення виконання значної частини функцій, відповідно неможливим є й забезпечення всіх працівників роботою у тому обсязі, який був наявний до початку повномасштабного вторгнення.

Враховуючи вищевикладене, оспорюваний наказ Укртрансбезпеки від 11.04.2022 р. № 235 є обґрунтованим та таким, що прийнято внаслідок існування об`єктивних причин.

При цьому, матеріалами справи не підтверджується доводи апелянта щодо упередженого ставлення до неї та оголошення простою відносно посади, яку вона займає, оскільки оскаржуваним наказом простій оголошено, крім неї, ще 55 державним службовцям та працівникам апарату Укртрансбезпеки, в тому числі і мешканцям Одеської області (а.с.37-42).

Доводи апелянта про те, що простій міг бути оголошений лише для всього підприємства або його структурних підрозділів суд апеляційної інстанції відхиляє за необґрунтованістю та зазначає, що стаття 34 КЗпП України не забороняє роботодавцю при встановленні простою визначити коло осіб стосовно яких на підприємстві застосовується простій, оскільки саме відносно вказаних працівників об`єктивно можуть існувати умови відсутності організаційних і технічних можливостей для виконання посадових обов`язків.

Колегія суддів також не приймає доводи апелянта про необхідність зазначення у оскаржуваному наказі частини першої статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», оскільки положення чинного законодавства не встановлюють для роботодавця обов`язку посилання у актах індивідуальної дії на вказану норму закону. Між тим, у спірному наказі є посилання на пункт 3 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» щодо можливості обмеження конституційних прав.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що оголошення простою позивачу зумовлено припиненням заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану, що свідчить про відсутність організаційних і технічних можливостей для виконання нею посадових обов`язків, тому судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що спірний наказ є правомірним та не порушує права позивача, тому підстав для визнання його протиправним не має.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 262, 263, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2022 року залишити без змін.

Відповідно до ст. 325-328 КАС України постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає крім випадків: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Головуюча суддя: Л.Є. Зуєва

Суддя: М.П. Коваль

Суддя: І.О. Турецька