Справа № 520/13249/21
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2023-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2023 р.Справа № 520/13249/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Жигилія С.П.,

Суддів: Перцової Т.С. , Русанової В.Б. ,

за участю секретаря судового засідання Пукшин Л.Т

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.10.2021 (суддя Старосєльцева О.В.; м. Харків) по справі № 520/13249/21

за позовом ОСОБА_1

до Виконавчого комітету Харківської міської ради , Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Харківської міської ради (далі по тексту відповідач-1), Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради (далі по тексту віповідач-2), в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Харківської міської ради та Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради щодо нерозгляду заяви ОСОБА_1 про присвоєння та/або визначення вірної адреси об`єкту нерухомості, розташованому на території міста Харкова, а саме будинку, у якому знаходиться належна ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 21.10.2005, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харченко І.А., квартира АДРЕСА_1 ;

- зобов`язати Виконавчий комітет Харківської міської ради та Департамент містобудування та архітектури Харківської міської ради (м. Харків, вул. Квітки-Основ`яненка, 7, ) розглянути питання щодо присвоєння та/або визначення вірної адреси об`єкту нерухомості, розташованому на території міста Харкова, а саме будинку, у якому знаходиться належна ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 21.10.2005, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харченко І.А., квартира АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що владними суб`єктами протиправно не розглянуто заяву ОСОБА_1 про присвоєння та/або визначення вірної адреси будинку, у якому знаходиться набута за посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 договором купівлі-продажу від 21.10.2005 квартира АДРЕСА_1 , що грубо порушує його права та законні інтереси.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 04.10.2021 по справі № 520/13249/21 позов задоволено частково.

Вийдено за межі позову.

Зобов`язано Виконавчий комітет Харківської міської ради та Департамент містобудування та архітектури Харківської міської ради вчинити дії з приводу присвоєння квартирі АДРЕСА_2 - поштової адреси, ідентичній поштовій адресі квартири АДРЕСА_3 - АДРЕСА_4 .

Відповідач-2 не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на його прийняття при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.10.2021 по справі № 520/13249/21 та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, відповідач-2 зазначає, що ні Законом, ні Порядком з присвоєння адрес не передбачено упорядкування нумерації окремих частин об`єкта, зокрема квартири, органом з присвоєння адреси (в даному випадку Департаментом містобудування) на підставі рішення суду. Пояснив, що відповідно до інформації КП «ЖИЛКОМСЕРВІС», за адресою в`їзд Проектний, буд. 3, розташовано 2 будівлі, одна з яких - житловий будинок АДРЕСА_4 згідно розпорядження Управління комунального майна та приватизації від 28.02.2007 № 189 - зарахована на баланс ЖК «ЖИЛКОМСЕРВІС», а інша будівля відноситься до приватного сектору. Вказує, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, за адресою АДРЕСА_4 , зареєстровано право власності за фізичною особою на житловий будинок літ. «1-А» загальною площею 25,1 кв.м, житловою площею 14,6 кв.м., з надвірними будівлями та спорудами. Відтак, вважає, що наявне дублювання адрес нерухомого майна. Також зазначив, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно: за адресою АДРЕСА_1 , зареєстровано право власності на двокімнатну квартиру загальною площею 40,1 кв.м., житловою площею 23,9 кв.м., за фізичними особами; за адресою АДРЕСА_5 , зареєстроване право власності на трикімнатну квартиру загальною площею 53,6 кв.м., житловою площею 38,6 кв.м., за фізичною особою. Вказує, що у разі визначення Департаментом містобудування нової адреси квартирі позивача, а саме: АДРЕСА_6 , буде наявне дублювання номерів окремих частин об`єкта, упорядкування яких може здійснюватися виключно за рішенням суду. Відтак, вважає, що суд першої інстанції неправомірно вийшов за межі позову та зобов`язав Виконавчий комітет Харківської міської ради та Департамент містобудування вчинити дії з приводу присвоєння квартирі АДРЕСА_2 , поштової адреси, ідентичної поштовій адресі квартири АДРЕСА_7 .

Позивач, у надісланому відзиві на апеляційну скаргу, з викладених підстав, просив суд, апеляційну скаргу відповідача-2 залишити без задоволення, а рішення суду прешої інстанції без змін.

Відповідач-1 правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Сторони в судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

У відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є власником квартири АДРЕСА_2 , на підставі посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харченко І.А. договору купівлі-продажу квартири від 21.10.2005 та зареєстрованого за номером 4602, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 25.10.2005 та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, сформованого 14.06.2020.

Зазначена квартира знаходиться в одноповерховій двоквартирній будівлі.

Власником квартири АДРЕСА_3 у даному будинку є ОСОБА_3 .

Згідно з відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, квартира АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_3 , має адресу: АДРЕСА_4 .

Таким чином, має місце випадок, коли квартири одного і того ж самого будинку мають різні поштові адреси, а саме: Квартира АДРЕСА_1 - АДРЕСА_8 - АДРЕСА_4 .

При цьому, така ситуація склалася поза волею заявника та безвідносно до вчинків заявника, адже технічний паспорт на Квартиру АДРЕСА_1 був виготовлений КП "Харківське МБТІ" на адресу - АДРЕСА_9 . (а.с.18).

За викладеним у позові твердженням заявника, квартира АДРЕСА_1 розміщена у будинку, що розташований на земельній ділянці із кадастровим номером :09:011:0014, котра обліковується за адресою - АДРЕСА_10 .

Відповідно до копії довідки Міської комісії з питань топоніміки та охорони історико-культурного середовища Харківської міської ради від 16.06.2020 №029/0/6-20, у минулому на території Дзержинського району міста Харкова існувала вулиця Ново-Проектна, яка за рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради трудящих від 16.06.1964 №352 була перейменована у вулицю Мало-Очаківську, а у подальшому на виконання рішення Виконавчого комітету Харківської міської ради трудящих від 29.03.1967 №147 вулиця Мало-Очаківська була включена до складу вулиці 23 Серпня із одночасним скасуванням усіх назв дрібних проїздів кварталу.

Звідси слідує, що саме унаслідок функціонування органів державної влади та органів місцевого самоврядування в одному і тому ж самому будинку дві квартири обліковуються за різними поштовими адресами, а саме: квартира АДРЕСА_1 - АДРЕСА_8 - АДРЕСА_4 .

За інформацією з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, на земельну ділянку з кадастровим номером :09:011:0014 право власності ні за ким не зареєстровано.

Також, згідно з інформацією з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, вказаній земельній ділянці присвоєна адреса: АДРЕСА_10 .

За викладеним у позові твердженням, заявник через свого представника порушував питання встановлення правильної (дійсної) адреси будинку із квартирою АДРЕСА_1 перед: КП «Жилкомсервіс», Харківською міською радою, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, ГУ Держгеокадастру у Харківській області, КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради, Департаментом містобудування та архітектури Харківської місткової рад, Державним архівом Харківської області, Виконавчим комітетом Харківської міської ради, проте, бажаного процедурного результату отримано не було.

30.12.2020 заявником до Виконавчого комітету Харківської міської ради та Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради була направлена заява про присвоєння та/або визначення вірної адреси об`єкту нерухомості - будинку із квартирою АДРЕСА_1 .

Листом Департаменту містобудування від 26.01.2021 №П-10-289/1-21.08-31 №П-10-6/0/333-21.01.01-12 заявника повідомлено, що відповідно до п. 1.9 Порядку присвоєння адрес об`єктам нерухомості, розташованим на території міста Харкова, присвоєння, зміна та анулювання адрес житлових будинків, будівель, споруд, квартир, нежитлових приміщень здійснюється на підставі наказу директора Департманту містобудування та архітектури Харківської міської ради. Разом з тим, накази про присвоєння, зміну адреси квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_3 в`їзду та по Проектному в`їзду не готувалися. Також, повідомлено, що для присвоєння адреси вищезазначеному об`єкту нерухомості заявнику необхідно подати відповідну заяву на ім`я директора Департаменту відповідно до п.5.6 Порядку.

Не погоджуючись з такими діями відповідачів, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Виходячи за межі позовних вимог та приймаючи рішення в частині задоволення таких, суд першої інстанції зазначив, що матеріалами справи підтверджено існування факту того, що унаслідок функціонування органів державної влади та органів місцевого самоврядування в одному і тому ж самому будинку дві квартири обліковуються за різними поштовими адресами, а саме: квартира АДРЕСА_1 - АДРЕСА_9 , квартира АДРЕСА_3 - АДРЕСА_4 , а тому дана помилка/недолік/дефект реалізації владних управлінських повноважень органів публічної адміністрації підлягає виправленню в частині упорядкування поштової адреси квартири АДРЕСА_1 , а не будинку у цілому.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів виходить з такого.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суспільні відносини з присвоєння адрес об`єктам нерухомості регламентовані нормами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна (затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 07.07.2021 №690; далі за текстом - Порядок №690) та Порядку присвоєння адрес об`єктам нерухомості, розташованим на території міста Харкова (затверджено рішенням 8 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 06.07.2011 № 325/11; далі за текстом - Порядок №325/11, із змінами та доповненнями).

Так, відповідно до ч.1, ч.3 ст.26-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», адресою об`єкта нерухомого майна (далі - адреса) є унікальна структурована сукупність реквізитів, що використовуються для ідентифікації об`єкта та визначення місця його розташування на місцевості. Адреса присвоюється об`єктам будівництва, будинкам, будівлям, спорудам, квартирам, гаражним боксам, машиномісцям, іншим житловим та нежитловим приміщенням, які є самостійними об`єктами нерухомого майна.

Згідно з ч.5 ст.26-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», адреса (крім реквізиту, визначеного пунктом 10 частини четвертої цієї статті) присвоюється, змінюється, коригується, анулюється: виконавчим органом сільської, селищної, міської ради - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради.

Частиною 12 ст.263 Закону України від 17.02.2011р. № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що для зміни адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта у разі його об`єднання, поділу або виділення частки (крім квартири, житлового або нежитлового приміщення тощо) подаються такі документи: 1) заява власника (співвласників) закінченого будівництвом об`єкта про зміну адреси із зазначенням прізвища, імені, по батькові власника (співвласників) та реєстраційного номера облікової картки платника податків (за наявності) - для фізичної особи або найменування та ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України - для юридичної особи, відомостей про адресу, ідентифікатор закінченого будівництвом об`єкта (для об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор до подання заяви), реєстраційного номера об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (у разі якщо право власності на об`єкт зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно); 2) документ, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна до його об`єднання, поділу або виділення частки, - у разі, якщо право власності на об`єкт не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; 3) копія договору про поділ спільного майна, договір про виділ у натурі частки із спільного майна або відповідне рішення суду - у разі, якщо об`єкт перебуває у спільній власності; 4) документ, що засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта (крім випадків, якщо об`єкт нерухомого майна створюється шляхом поділу, об`єднання або виділення без проведення будівельних робіт, що відповідно до законодавства потребують отримання дозволу на їх проведення), - у разі, якщо відомості про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта не внесено до Реєстру будівельної діяльності; 5) технічний паспорт на новостворений об`єкт нерухомого майна - у разі, якщо технічний паспорт створений без використання Реєстру будівельної діяльності; 6) копія доку

Поряд з цим, відповідно до ст.26-5 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності", присвоєння, зміна, коригування адреси до запровадження електронної системи здійснюються у порядку, визначеному статтею 26-3 цього Закону з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Документи для присвоєння, зміни, коригування адреси подаються відповідно до частини першої та абзацу другого частини четвертої статті 9 Закону України "Про адміністративні послуги". До запровадження електронної системи присвоєння адреси здійснюється за вибором замовника після отримання права на виконання будівельних робіт або після прийняття закінченого будівництвом об`єкта в експлуатацію.

Присвоєння адреси самочинно збудованим об`єктам, на які визнано право власності за рішенням суду, та об`єктам, визначеним пунктом 9 розділу V "Прикінцеві положення" цього Закону, здійснюється після прийняття в експлуатацію таких об`єктів. Індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки, які будуються (збудовані) на земельній ділянці, право власності на яку зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (крім будинків, які містять дві та більше квартир, споруджених відповідно до законодавства), не потребують прийняття рішення про присвоєння адреси. Адресою такого об`єкта вважається місце розташування земельної ділянки, на якій споруджено відповідний будинок, згідно із відомостями Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За бажанням замовника такому об`єкту може бути присвоєно адресу в порядку, визначеному цією статтею.

Для присвоєння адреси подаються такі документи: 1) заява про присвоєння адреси щодо об`єкта будівництва або закінченого будівництвом об`єкта із зазначенням прізвища, імені, по батькові заявника та реєстраційного номера облікової картки платника податків (за наявності) - для фізичної особи або найменування та ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України - для юридичної особи; 2) копія документа, що посвідчує право власності або користування земельною ділянкою, на якій споруджується (споруджено) об`єкт (крім випадків, встановлених Кабінетом Міністрів України в Порядку присвоєння адрес), - у разі, якщо право власності або користування земельною ділянкою не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; 3) генеральний план об`єкта будівництва (у разі спорудження об`єкта на підставі проектної документації на будівництво) - у разі подання заяви про присвоєння адреси щодо об`єкта будівництва; 4) копія документа, що дає право на виконання будівельних робіт, - у разі подання заяви про присвоєння адреси щодо об`єкта будівництва (якщо відомості про такий документ не внесено до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів); 5) копія документа, що засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, - у разі подання заяви про присвоєння адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта (якщо відомості про такий документ не внесено до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів); 6) копія документа, що посвідчує особу заявника, - у разі подання документів поштовим відправленням або в електронній

Пунктом 1 Порядку №325/11 передбачено, що Порядок визначає єдині правила присвоєння адрес земельним ділянкам, а також об`єктам нерухомого майна, розташованим на них, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, встановлює єдині правила визначення адрес, їх склад і структуру.

Згідно з п.1.6 Порядку №325/11, розгляд питань щодо присвоєння, зміни або анулювання адреси об`єкта нерухомого майна здійснюється за заявами юридичних та фізичних осіб - власників об`єктів нерухомості, інших правонабувачів, у яких виникло право господарського відання або оперативного управління, спадкоємців (у разі зміни адреси об`єкта нерухомості, речові права на який входять до складу спадщини), відповідних органів місцевого самоврядування, а також органів державної виконавчої влади щодо об`єктів нерухомості державної власності (далі - заявники).

Відповідно до п. 1.9 Порядку №325/11, присвоєння, зміна та анулювання адрес житлових будинків, будівель, споруд, квартир, нежитлових приміщень здійснюється на підставі наказу Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради (далі - Департамент містобудування).

Відповідно до ст.51 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», виконавчим органом сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради є виконавчий комітет ради, який утворюється відповідною радою на строк її повноважень. Після закінчення повноважень ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної у місті ради її виконавчий комітет здійснює свої повноваження до сформування нового складу виконавчого комітету.

Виконавчий комітет ради утворюється у складі відповідно сільського, селищного, міського голови, районної у місті ради - голови відповідної ради, заступника (заступників) сільського, селищного, міського голови, голови районної у місті ради, керуючого справами (секретаря) виконавчого комітету, а також керівників відділів, управлінь та інших виконавчих органів ради, інших осіб. Міська рада утворює у складі виконавчого комітету ради орган з питань містобудування та архітектури.

Відповідно до п. 1.14 Порядку №325/11, підставами для зміни адреси є: перейменування вулиць, включення територій адміністративно-територіальних одиниць до меж міста Харкова, поділ або об`єднання об`єктів нерухомості, зміна функціонального призначення, виявлення невідповідності адреси існуючого об`єкта нерухомого майна його фактичному розміщенню на території міста, упорядкування елементів забудови, упорядкування нумерації з метою усунення виявлених дублювань, виправлення технічних помилок.

Пунктом 5.1 Порядку №325/11 передбачено, що для присвоєння, зміни або анулювання адреси об`єкта нерухомості подається заява на ім`я директора Департаменту містобудування за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку, до якої додаються документи, передбачені цим розділом.

У разі подання заяви фізичною особою, до такої заяви додається завірена копія паспорта заявника та завірена копія реєстраційного номера облікової картки платника податків або копії сторінок паспорта з відміткою про відмову від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків.

У разі подання заяви уповноваженою особою до такої заяви додається документ, що підтверджує її повноваження діяти від імені іншої особи.

Відповідно до вимог п.5.11 Порядку №325/11, неподання заяви на ім`я міського голови та директора Департаменту містобудування за формами згідно з додатками 1, 2 до Порядку та (або) передбачених цим Порядком документів є підставою для залишення такої заяви без розгляду, про що Департамент містобудування в місячний строк повідомляє заявника листом із зазначенням документів, необхідних для присвоєння, зміни або анулювання адреси.

У разі невиконання заявником зазначених у листі вимог у місячний строк із дня його відправлення така заява залишається без розгляду.

Колегія суддів вказує, що Положенням про Департамент містобудування та архітектури Харківської міської ради, затвердженим рішенням 2 сесії Харківської міської ради 8 скликання від 30.12.2020 №20/20, передбачено, що Департамент містобудування та архітектури Харківської міської ради є самостійним виконавчим органом Харківської міської ради, який утворюється Харківською міською радою.

Відповідно до п. 4.1.20 вказаного Положення, на Департамент містобудування та архітектури Харківської міської ради покладено повноваження щодо підготовки розпорядчих актів щодо присвоєння, зміни чи анулювання адреси об`єктам нерухомості.

З наведеного вбачається, що саме до повноважень Виконавчого комітету Харківської міської ради належить прийняття рішень щодо присвоєння, зміни, анулювання адрес, при цьому Департамент містобудування та архітектури Харківської міської ради лише готує проект рішення про присвоєння, зміну або анулювання адреси об`єктів нерухомості та виносить його на розгляд Виконавчого комітету Харківської міської ради або у разі необхідності повідомляє заявника про відсутності будь-якого із документів, передбачених Положенням.

Судовим розглядом встановлено, що позивач звертався до Виконавчого комітету Харківської міської ради та Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради з заявою про присвоєння та/або визначення вірної адреси будинку із квартирою.

Так, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, за заявником зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_2 .

Водночас, відповідно до ч. 11 ст. 26-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підставами для зміни адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта є: 1) зміни в адміністративно-територіальному устрої (у тому числі зміна назви області, району, населеного пункту); 2) зміна назви вулиці, її об`єднання та поділ; 3) зміна назви гідрографічного, соціально-економічного, природно-заповідного або іншого подібного об`єкта; 4) об`єднання, поділ закінчених будівництвом об`єктів, виділення частки із закінченого будівництвом об`єкта (з урахуванням вимог пункту 2 частини третьої цієї статті); 5) упорядкування нумерації об`єктів нерухомого майна у визначених цим Законом випадках та в інших випадках, встановлених Кабінетом Міністрів України в Порядку присвоєння адрес. Рішення про зміну назви адміністративно-територіальної одиниці, вулиці або назви гідрографічного, соціально-економічного, природно-заповідного або іншого подібного об`єкта є одночасно рішенням про зміну адреси. У разі якщо відповідно до законодавства прийнято рішення про зміну меж адміністративно-територіальної одиниці, об`єднання та поділу вулиці, орган з присвоєння адреси протягом 30 календарних днів здійснює впорядкування нумерації (у разі необхідності такого впорядкування).

Відповідно п. 5.8 Порядку №325/11, у разі зміни найменувань елементів вулично-дорожньої мережі на території міста Харкова, наказ про зміну та впорядкування адрес об`єктів нерухомого майна може бути підготовлено за ініціативою відповідного органу місцевого самоврядування. Такий наказ готується з урахуванням відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, інформації комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради або комунального підприємства «Харківське районне бюро технічної інвентаризації» та відомостей з Реєстру територіальної громади міста Харкова. Наказ про зміну та впорядкування адрес об`єктів нерухомості доводиться до відома власників таких об`єктів шляхом опублікування відповідного наказу в засобах масової інформації, що поширюються на території м. Харкова, та на офіційному сайті Харківської міської ради, міського голови, виконавчого комітету.

Враховуючи викладене, колегія суддів вказує, що доказів на підтвердження обставин, котрі б зумовлювали прийняття рішення про зміну адреси об`єкту нерухомого майна, сторонами до матеріалів справи не подано.

Разом з тим, відповідно до рішення 9 сесії Харківської міської ради 4 скликання від 25.12.2002 «Про затвердження Реєстру назв урбанонімів в м. Харкові», у Реєстрі назв відсутній в`їзд Новопроектний.

Листом Департаменту містобудування від 26.01.2021 №П-10-289/1-21.08-31 №П-10-6/0/333-21.01.01-12 заявника повідомлено, що накази про присвоєння, зміну адреси квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_3 в`їзду та по Проектному в`їзду Департаментом містобудування не готовилися. Також, повідомлено, що для присвоєння адреси вищезазначеному об`єкту нерухомості заявнику необхідно подати відповідну заяву на ім`я директора Департаменту відповідно до п. 5.6 Порядку.

Доказів подання заявником відповідної заяви на ім`я директора Департаменту відповідно до п. 5.6 Порядку матеріали справи також не містять.

Крім того, з поданої заяви про присвоєння та/або визначення вірної адреси будинку вбачається, що заявник просить визначити адресу об`єкту нерухомості саме будинку, проте, в матеріалах справи відсутні документи, що посвідчують право власності на вказаний будинок за заявником. Таких документів також не було надано до відповідачів.

Доказів протилежного матеріали справи не містять та вказане заявником не спростовано.

Відповідно до ч. 15 ст. 26-3 Закону України від 17.02.2011 №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності", підставами для відмови у зміні адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта за заявою власника (співвласника) закінченого будівництвом об`єкта (його представника) про зміну адреси є: 1) подання неповного пакета документів; 2) виявлення неповних або недостовірних відомостей у поданих документах, що підтверджено документально; 3) подання заяви особою, яка не є власником (співвласником) об`єкта нерухомого майна, щодо якого подано заяву про зміну адреси, або його (їх) представником.

Згідно з ч.8 ст.265 Закону України від 17.02.2011 №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності", підставами для відмови у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси є: 1) подання неповного пакета документів; 2) виявлення неповних або недостовірних відомостей у поданих документах, що підтверджено документально; 3) подання заяви особою, яка не є замовником, або його представником - у разі подання заяви про присвоєння, коригування адреси щодо об`єкта будівництва; 4) подання заяви особою, яка не є власником (співвласниками) об`єкта нерухомого майна, щодо якого подано заяву про зміну адреси, або його (їх) представником - у разі подання заяви про присвоєння, зміну адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта; 5) подання заяви до органу з присвоєння адреси, який не має повноважень приймати рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси на відповідній території. Відмова у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси з підстав, не передбачених цією частиною, не допускається.

Колегія суддів зважає, що у зверненні до відповідачів від 30.12.2020 заявник порушував питання про зміну адреси саме будинку як об`єкту нерухомого майна, а не упорядкування поштової адреси квартири АДРЕСА_1 .

Продовжуючи вирішення спору, колегія суддів зазначає, що критерії законності управлінського волевиявлення (як у формі рішення, так і у формі діяння) владного суб`єкта викладені законодавцем у приписах ч.2 ст.2 КАС України, а, у силу ч.2 ст.77 КАС України, обов`язок доведення факту дотримання цих критеріїв покладений на владного суб`єкта шляхом подання до суду доказів та наведення у процесуальних документах доводів як відповідності закону вчиненого волевиявлення, так і помилковості аргументів іншого учасника справи.

У розумінні ч.1 ст.72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, згідно з ч.1 ст.73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, а у силу запроваджених частинами 1 і 2 ст.74 КАС України застережень суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням встановленого законом порядку або не підтверджені визначеними законом певними засобами доказування.

Відповідно до ч.1 ст.75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а за правилом ч.1 ст.76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Із кореспонденції частин 1 і 2 ст.77 КАС України та приписів ч.4 ст.9, абз.2 ч.2 ст.77, частин 3 і 4 ст.242 КАС України слідує, що владний суб`єкт повинен доводити обставини фактичної дійсності у спорі за стандартом доказування - "поза будь-яким розумним сумнівом" (тобто запропоноване сприйняття ситуації повинно виключати реальну ймовірність існування у дійсності будь-якого іншого варіанту), у той час як до приватної особи підлягає застосуванню стандарт доказування - "баланс вірогідностей" (тобто запропоноване сприйняття ситуації не повинно суперечити умовам реальної дійсності і бути можливим до настання).

Разом із тим, колегія суддів вважає, що саме лише неспростування владним суб`єктом задекларованого, але не доведеного документально твердження приватної особи про конкретну обставину фактичної дійсності, не спричиняє виникнення безумовних та беззаперечних підстав для висновку про реальне існування такої обставини у дійсності.

І хоча спір безумовно підлягає вирішенню у порядку ч.2 ст.77 КАС України, однак суд повторює, що реальність (справжність та правдивість) конкретної обставини фактичної дійсності не може бути сприйнята доведеною виключно через неспростування одним із учасників справи (навіть суб`єктом владних повноважень) декларативно проголошеного, але не доказаного твердження іншого учасника справи, позаяк протилежне явно та очевидно прямо суперечить меті правосуддя - з`ясування об`єктивної істини у справі.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При цьому, суд зважає, що у силу правового висновку постанови Верховного Суду від 07.11.2019 по справі №826/1647/16 (адміністративне провадження № К/9901/16112/18), обов`язковою умовою визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями.

Оцінивши добуті по справі докази в їх сукупності за правилами ст.ст.72-78, 90, 211 КАС України, суд зазначає, що владні суб`єкти у спірних правовідносинах забезпечили дотримання ч.2 ст.19 Конституції України, позивачем належними доказами у розумінні ст.73-76 КАС України не доведено в діяннях суб`єкта владних відносин ознак протиправності з приводу нерозгляду поданої заяви про присвоєння та/або визначення вірної адреси спірного об`єкту нерухомості - будинку.

Відсутність протиправних ознак в діяннях суб`єктів владних відносин зумовлює часткове задоволення позовних вимог.

Водночас із цим, матеріалами справи підтверджено існування факту того, що унаслідок функціонування органів державної влади та органів місцевого самоврядування в одному і тому ж самому будинку дві квартири обліковуються за різними поштовими адресами, а саме: квартира АДРЕСА_2 ; квартира АДРЕСА_3 - АДРЕСА_4 .

Дана помилка/недолік/дефект реалізації владних управлінських повноважень органів публічної адміністрації підлягає виправленню в частині упорядкування поштової адреси квартири позивача, а не будинку у цілому.

Разом з тим, слід зазначити, що відповідач зобов`язаний привести у відповідність нумерацію квартир, які розташовані в будинку за однією адресою, а саме за адресою: АДРЕСА_4 , у разі встановлення невідповідності в нумерації таких та назву вулиці у разі встановлення невідповідності такої дійсній належній їй назві.

Тобто відповідач зобов`язаний упорядкувати нумерацію об`єктів нерухомого майна у зв`язку із можливим дублюванням адрес існуючих об`єктів ( АДРЕСА_6 ) шляхом зміни поштової адреси квартири, яка належить на праві власності позивачу на підставі посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харченко І.А. договору купівлі-продажу квартири від 21.10.2005 та зареєстрованого за номером 4602.

Відтак, з огляду на положення ч.6 ст.7 та ч.2 ст.9 КАС України, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про необхідність виходу за межі позову та зобов`язання суб`єктів владних повноважень вчинити дії з присвоєння квартирі АДРЕСА_2 , поштової адреси, ідентичної поштовій адресі квартири АДРЕСА_7 .

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Суд, у цій справі, також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно ч. 1ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.10.2021 по справі № 520/13249/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) Т.С. Перцова В.Б. Русанова
Повний текст постанови складено 15.03.2023 року