Справа № 500/430/23
Суддя: Осташ Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2023-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/430/23

15 березня 2023 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Осташа А. В. розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДМ-ЕКСПОРТ" до Тернопільської митниці про визнання протиправними та скасування рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ДМ-ЕКСПОРТ» 13.02.2023 (далі позивач) звернулось в Тернопільський окружний адміністративний суд із позовною заявою до Тернопільської митниці (далі відповідач), в якій просить суд: визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів: №UA403020/2022/000018/2 від 12.08.2022; №UA403020/2022/000148/2 від 25.08.2022; №UA403020/2022/000158/2 від 08.09.2022; №UA403020/2022/000187/2 від 06.10.2022.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що під час оскаржуваних рішень митницею порушено вимоги статей 53, 54, 55, 57, 58, 64 Митного кодексу України. Покликається на те, що при здійсненні митного оформлення для підтвердження митної вартості та її визначення за основним методом контролюючому органу було надано всі необхідні та достатні документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України, які чітко ідентифікували товар та містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Окрім цього, митниця на підтвердження числового значення митної вартості товару прийняла рішення про витребування у декларанта всіх документів, які передбачені частинами другою-четвертою статті 53 Митного кодексу України. На думку позивача, приписи вказаних норм матеріального закону, хоча й відносять до виключних повноважень відповідача право на витребування в декларанта документів для підтвердження числового знання митної вартості товару, однак чітко регламентують правові підстави реалізації таких повноважень та зобов`язують митний орган витребувати виключно ті документи, які відповідають правовій підставі, що обумовила таку необхідність.

Ухвалою судді від 20.02.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено у справі судове засідання на 15.03.2023.

Відповідач подав до суду 07.03.2023 відзив на позов, в якому щодо задоволення позовних вимог заперечив, вказавши, що під час здійснення митного контролю за поданими митними деклараціями митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої виявлено, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товарів, документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а також в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності. А відтак, митний орган, з урахуванням приписів статей 53, 54, 55, 57, 63 Митного кодексу України прийняв рішення про коригування митної вартості товару.

В судове засідання 15.03.2023 представник позивача не з`явився, 14.03.2023 подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача - Кучерка Д.А., з`явився для розгляду справи, просив відмовити у задоволенні позовних вимог, після ознайомлення із заявою позивача, також не заперечив щодо розгляду справи в порядку письмового провадження, про що подав відповідну заяву.

Суд, перевіривши доводи сторін у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємозв`язку доказів у їхній сукупності встановив такі обставини.

Як встановлено судом, Товариство з обмеженою відповідальністю «ДМ-ЕКСПОРТ» зареєстроване 26.03.2019 як юридична особа, здійснює господарську діяльність у сфері неспеціалізованої оптової торгівлі за КВЕД 46.90 (основний), інші: 47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах; 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 95.22 Ремонт побутових приладів, домашнього та садового обладнання; 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; 68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 68.31 Агентства нерухомості; 68.32 Управління нерухомим майном за винагороду або на основі контракту.

Відповідно до умов Контракту №DM-0503/1 від 05.03.2020 на поставку товарів, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «ДМ-ЕКСПОРТ» та TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT CO.,LTD (КНР), а також додаткових угод, додатків до нього, а саме: Додаткової угоди №1 від 30.07.2020, Додаткової угоди №8 від 10.05.2021, Додаткової угоди №10 від 22.07.2021, Додаткової угоди № 16/2 від 15.11.2021, Додаткової угоди №21 від 01.12.202., Додатку №23 від 13.08.2021, Додаткової угоди №25 від 06.04.2022, Додаткової угоди №27 від 26.04.2022, Додаткової угоди №32 від 17.06.2022, Позивачем ввезено товари на митну територію України та 09.08.2022 агентом з митного оформлення було подано до митного оформлення: митну декларацію №UA403020.2022.016639 від 09.08.2022; митну декларацію №UA403020.2022.017399 від 22.08.2022; митну декларацію №UA403020.2022.018630 від 07.09.2022; митну декларацію №UA403020.2022.021066 від 05.10.2022.

1. Щодо поданої митної декларації №UA403020/2022/016639 від 09.08.2022 на підставі якої відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA403020/2022/000018/2 від 12.08.2022.

Уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення ОСОБА_1 09.08.2022 подано до митного оформлення митну декларацію /далі МД/ типу ІМ40ДЕ №UA403020/2022/016639, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари:

«Електрогенераторні установки з поршневим двигуном з іскровим запалюванням потужністю не більш як 7,5кВа. Бензиновий генератор СХ-25 150 шт. Бензиновий генератор СХ-30 150 шт. Бензиновий генератор СХ-50Е 24 шт. Бензиновий генератор СХ-70Е - 19шт. Для цивільного використання. Торговельна марка DNIPRO M Виробник TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT CO.,LTD Країна виробництва СN».

До даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою Позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

- пакувальний лист №TLM15G-11 від 11.04.2022;

- пакувальний лист № ДМЕ0803/8 від 05.08.2022;

- рахунок-проформа № ДМЕ0803/8 від 05.08.2022;

- рахунок-фактура (інвойс) № TLM15С-11 від 11.04.2022;

- домашня транспортна накладна № 51 від 05.08.2022;

- коносамент №10640 від 18.04.2022;

- автотранспортна накладна (СМR) № LGI07754 від 18.07.2022;

- сертифікат про походження товару № 22С3326А4377/00019 від 11.05.2022;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № СФ-29509 від 07.06.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 19/07/22/3 від 19.07.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 2022/09.08-1 від 09.08.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаток № 23 від 13.08.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 27 від 26.04.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 32 від 17.06.2022;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № РМ-0503/1 від 05.03.2020;

- внутрішній договір складського зберігання № 210 від 15.03.2022;

- інші некласифіковані документи - розрахунок № б/н від 09.08.2022;

- копія митної декларації країни відправлення № 18783711 від 11.04.2022.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» /далі - АСМО «Інспектор»/ згенеровано форми митного контролю:

« 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів»;

« 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів».

Також, АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур:

«По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: 1) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ».

Під час здійснення митного контролю за МД №UA403020/2022/016639 від 09.08.2022 митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої виявлено, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товарів, документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а також в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності.

З огляду на неведені вище розбіжності в поданих до митного оформлення документах митницею було розпочато консультацію між митним органом та декларантом, зокрема, направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:

«Прошу надати оригінали товаросупровідних документів згідно вимог пункту 2 статті 264 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року N 4495-УІ.

У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на страхування (якщо здійснювалось).

Прошу відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ надати документи:

- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

- страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи:

- каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.

Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.».

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці додатково було надано:

- платіжне доручення в іноземній валюті № 65 від 20.04.2022;

- платіжне доручення в іноземній валюті № 153 від 22.06.2022;

- платіжне доручення в іноземній валюті № 71 від 26.08.2021;

- прайс-лист виробника № б/н від 09.08.2021.

Листом № б/н від 11.08.2022 Позивачем повідомлено митницю про те, що додаткових документів для надання до митного оформлення за МД 403020/2022/016639 від 09.08.2022 у наявності не має.

Так, за результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA403000/2022/000018/2 від 12.08.2022, у гр. 33 якого зазначено «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: транспортних перевізних документів, якщо здійснювалося страхування, - страхових документів, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - каталоги, специфікації виробника товару; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару; - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); - виписку з бухгалтерської документації.

Встановлено, що перевезення товару здійснювалося морським транспортом із порту NINGBO (Китай) до порту призначення «GDANSK» (Польща). Експедитором ТОВ «ТГЛ Україна» на дане перевезення надано рахунок- фактуру від 07.06.2022 №СФ-29509, який дійсний до сплати до 11.06.2022, однак банківських платіжних документів про оплату даного рахунку не надано. Також згідно довідки про транспортні витрати від 19.07.2022 №19/07/22/3 перевезення від порту призначення до кордону України здійснювалося автомобільним транспортом ТОВ «ВІН Експрес», однак до митного оформлення не подано транспортно -експедиційного договору та рахунків про оплату за надані послуги.

Крім того декларантом додатково надіслано платіжні доручення в іноземній валюті від 20.04.2022 № 65, від 26.08.2021 № 71, що не стосуються задекларованого товару. Також сума зазначена у платіжному доручені від 22.06.2022 № 153 не відповідає відомостям зазначеним у рахунку фактурі від 11.04.2022 № ТLМ15G-11.

За результатами застосування системи аналізу ризиків згенеровано наступні митні формальності за кодами "105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів" та "106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів".

Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронні повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару.

Декларантом 11.08.2022 надіслано Лист №11-08/2022 та повідомлено митний орган про відсутність можливості надати додаткові документи.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Частиною 4 статті 54 МКУ визначено, що орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.

У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою.

Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59 -63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 28.06.2022 UA205140/2022/046566 на рівні 6,2 дол. США/кг.».

2. Щодо поданої митної декларації №UA403020/2022/017399 від 22.08.2022 на підставі якої відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA403020/2022/000148/2 від 25.08.2022.

Уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення ОСОБА_2 22.08.2022 подано до митного оформлення митну декларацію /далі МД/ типу ІМ40ДЕ №UA403020/2022/017399, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари:

«Електрогенераторні установки з поршневим двигуном з іскровим запалюванням потужністю не більш як 7,5кВа. Бензиновий генератор СХ-25 192 шт. Бензиновий генератор СХ-30 168 шт. Торговельна марка DNIPRO M Виробник TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT CO.,LTD Країна виробництва СN».

До даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою Позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

- пакувальний лист № TLM15G-15 від 23.04.2022;

- пакувальний лист № ДМЕ0803/7 від 05.08.2022;

- рахунок-проформа № 21SG0568 від 13.08.2021;

- рахунок-проформа № ДМЕ0803/7 від 05.08.2022;

- рахунок-фактура (інвойс) № TLM15G-15 від 23.04.2022;

- коносамент № NSZEС220438563В від 02.05.2022;

- автотранспортна накладна (СМR) № б/н від 29.06.2022;

- декларація про походження товару № TLM 15G-15 від 23.04.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 105 від 06.06.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 65 від 20.04.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 71 від 26.08.2021;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 18646099/3 від 29.06.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № б/н від 29.06.2022;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару № б/н від 09.08.2021;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 059 від 19.08.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода №1 від 30.07.2020;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 10 від 22.07.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 16/2 від 15.11.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 21 від 01.12.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаток № 23 від 13.08.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 25 від 06.04.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 27 від 26.04.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 32 від 17.06.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 8 від 10.05.2021;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № DМ-0503/1 від 05.03.2020;

- інші некласифіковані документи - розрахунок № б/н від 08.08.2022;

- копія митної декларації країни відправлення № 18524387 від 26.04.2022.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» /далі - АСМО «Інспектор»/ згенеровано форми митного контролю:

« 103-1 Перевірка поданих товаросупровідних та товаротранспортних документів (в тому числі наданих на вимогу митного органу) та/або відомостей про них на предмет розбіжностей у відомостях, що зазначені у цих документах, митній декларації чи документах, що її заміщують, їх електронних копіях, розміщених в ЄАІС Держмитслужби»;

« 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів»;

« 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів».

Також, АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур:

«По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1 Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України`Товар(и) № 1. Перевірити заявлені у гр.44 митної декларації документи, що підтверджують митну вартість товарів, на предмет розбіжностей із задекларованими відомостями.

Підстава: пункт 3.3.4 "Заявлення митної вартості товарів за рівнем нижчим, ніж рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено .

Під час здійснення митного контролю за МД №UA403020/2022/017399 від 22.08.2022 митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої виявлено, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товарів, документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а також в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності.

З огляду на неведені вище розбіжності в поданих до митного оформлення документах митницею було розпочато консультацію між митним органом та декларантом, зокрема, направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:

«Прошу надати оригінали товаросупровідних документів згідно вимог пункту 2 статті 264 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року N 4495-УІ.

У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на страхування (якщо здійснювалось).

Прошу відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ надати документи:

- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

- страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи:

- каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.».

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці додатково було надано:

- лист відправника № б/н від 23.08.2022;

- лист перевізника морем № б/н від 24.08.2022;

- лист перевізника суходолом № б/н від 24.08.2022;

- скріншоти № б/н від 24.08.2022;

- ТТХ № б/н від 01.01.2020.

Листом № б/н від 25.08.2022 Позивачем повідомлено митницю, що додаткові документи надсилати протягом 10 днів не будуть.

Так, за результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA403000/2022/000148/2 від 25.08.2022, у гр. 33 якого зазначено «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: транспортних перевізних документів, якщо здійснювалося страхування, - страхових документів, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - каталоги, специфікації виробника товару; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару; - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); - виписку з бухгалтерської документації.

Встановлено, що перевезення товару здійснювалося морським транспортом із порту NINGBO (Китай) до порту призначення «GDANSK» (Польща). Експедитором ТОВ «Марін Контейнер Сервіс ЛТД» на дане перевезення надано довідку про транспортні витрати від 29.06.2022 № б/н, однак рахунків та банківських платіжних документів про оплату даного на дане перевезення не надано. Також, згідно СМК. від 29.06.2022 №б/н перевезення від порту призначення до кордону України здійснювалося автомобільним транспортом ФОП ОСОБА_3 . До митного контролю та оформлення не подано транспортно-експедиційного договору та рахунків про оплату за надані послуги від даного перевізника.

Крім того, відповідно до прайс-листа від 09.08.2021 № б/н вартість товару зазначена на умовах поставки ЕXW Інкотермс, тоді як поставка товару здійснювалася на умовах FОВ.

За результатами застосування системи аналізу ризиків згенеровано наступні митні формальності за кодами "105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів" та "106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів".

Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронні повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару.

Декларантом 25.08.2022 надіслано Лист №б/н та повідомлено митний орган про відсутність можливості надати додаткові документи.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Частиною 4 статті 54 МКУ визначено, що орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.

У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою.

Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59- 63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 28.06.2022 UA205140/2022/046566 на рівні 6,2 дол. США/кг. (248,6613 дол.США/шт.).».

3. Щодо поданої митної декларації №UA403020/2022/018630 від 07.09.2022 на підставі якої відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA403020/2022/000158/2 від 08.09.2022.

Уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення ОСОБА_2 07.09.2022 подано до митного оформлення митну декларацію /далі МД/ типу ІМ40ДЕ №UA403020/2022/018630, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари:

«Електрогенераторі установки, потужністю не більше 7.5 кВ А: Бензиновий генератор СХ-25 - 10шт. Бензиновий генератор СХ-30-27шт. Бензиновий генератор СХ-30Е - 140шт. Бензиновий генератор СХ-50Е - 160шт. Бензиновий генератор СХ-70Е - 20шт.. Торговельна марка DNIPRO M Виробник TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT CO.,LTD Країна виробництва СN».

До даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою Позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

- пакувальний лист № 18С-1 від 13.06.2022;

- рахунок-проформа № 21SG0571 від 19.11.2021;

- рахунок-фактура (інвойс) № 18G-1 від 13.06.2022;

- коносамент № HS122061212 від 19.06.2022;

- автотранспортна накладна (СМR) № б/н від 10.08.2022;

- декларація про походження товару № 18G-1 від 13.06.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 116 від 21.09.2021;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 131 від 28.09.2021;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 218 від 20.07.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 85 від 19.05.2022;

- бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару - видаткова накладна № 45 від 04.02.2022;

- бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару - квитанція № 32 від 04.02.2022;

- бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару - податкова накладна № 32 від 04.02.2022;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 1287 від 13.07.2022;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 1445 від 12.08.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 1208/12 від 12.08.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 1208-18 від 12.08.2022;

- каталог виробника товару № б/н від 01.01.2020;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару № б/н від 09.08.2021;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 063 від 30.08.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 10 від 22.07.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 19 від 19.11.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 21 від 01.12.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 26 від 26.04.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 32 від 17.06.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 33 від 19.11.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 8 від 10.05.2021;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №DМ-0503/1 від 05.03.2020;

- договір (контракт) про перевезення № ДМ-11-01-21 від 11.01.2021;

- інші некласифіковані документи - лист відправника № б/н від 02.09.2022;

- інші некласифіковані документи - лист відправника № б/н від 06.09.2022;

- інші некласифіковані документи - лист одержувача № 24 від 02.09.2022;

- інші некласифіковані документи - лист перевізника № б/н від 25.08.2022;

- копія митної декларації країни відправлення №17603397 від 15.06.2022.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» /далі - АСМО «Інспектор»/ згенеровано форми митного контролю:

« 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів»;

« 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів».

Також, АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур:

«По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1 Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» Товар(и) № 1. Витребувати у декларанта заявлені у гр.44 митної декларації документи, що підтверджують митну вартість товарів. Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ».

Під час здійснення митного контролю за МД №UA403020/2022/018630 від 07.09.2022 митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою.

З огляду на неведені вище розбіжності в поданих до митного оформлення документах митницею було розпочато консультацію між митним органом та декларантом, зокрема, направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:

«Прошу надати оригінали товаросупровідних документів згідно вимог пункту 2 статті 264 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року N 4495-УІ.

У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на страхування (якщо здійснювалось).

Прошу відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ надати документи:

- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

- страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи:

- каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.

Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.».

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці додатково було надано:

- каталог виробника товарів № б/н від 01.01.2020;

- каталог виробника товарів № б/н від 01.01.2020.

Листом № б/н від 08.09.2022 Позивачем повідомлено митницю, що додаткові документи надсилати не будуть.

Так, за результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA403000/2022/000158/2 від 08.09.2022, у гр. 33 якого зазначено «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: транспортних перевізних документів, якщо здійснювалося страхування, - страхових документів, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - каталоги, специфікації виробника товару; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару; - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); - виписку з бухгалтерської документації.

За результатами застосування системи аналізу ризиків згенеровано наступну митну формальність за кодом "105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів" та додатково інспектором"106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів".

Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронні повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару.

Декларантом 08.09.2022 надіслано заяву б/н та повідомлено митний орган про відсутність можливості надати додаткові документи.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Частиною 4 статті 54 МКУ визначено, що орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.

У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою

Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59 -63 МКУ. Митна вартість товару визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості товару № 1 взято інформацію щодо визнаної митної вартості аналогічного товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 16.08.2022 UA209140/2022/082834 на рівні 6,20 дол. США/кг. (392,8056дол.США/шт).».

4. Щодо поданої митної декларації №UA403020/2022/021066 від 05.10.2022 на підставі якої відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA403020/2022/000187/2 від 06.10.2022.

Уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення ОСОБА_2 05.10.2022 подано до митного оформлення митну декларацію /далі МД/ типу ІМ40ДЕ №UA403020/2022/021066, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари:

«Електрогенераторні установки з поршневим двигуном з іскровим запалюванням потужністю не більш як 7,5кВа. Бензиновий генератор СХ-70E 115 шт. Торговельна марка DNIPRO M Виробник TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT CO.,LTD Країна виробництва СN».

До даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою Позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

- пакувальний лист № ТLМ 15g-10 від 20.01.2022;

- рахунок-проформа № 21SG0568 від 13.08.2021;

- рахунок-фактура (інвойс) № ТLМ 15g-10 від 20.01.2022;

- коносамент № 216176458В від 30.06.2022;

- автотранспортна накладна (СМR) № б/н від 26.09.2022;

- декларація про походження товару № ТLМ 15g-10 від 20.01.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 61 від 20.08.2021;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 66 від 26.04.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 71 від 26.08.2021;

- бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару - видаткова накладна № 45 від 04.02.2022;

- бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару - квитанція № 32 від 04.02.2022;

- бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару - податкова накладна № 32 від 04.02.2022;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № LS-4439632 від 30.06.2022;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № LS-4453598 від 04.10.2022;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 322-002642 від 27.09.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 041001 від 04.10.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 300601 від 30.06.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № б/н від 27.09.2022;

- каталог виробника товару № б/н від 01.01.2020;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару № б/н від 09.08.2021;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 073 від 04.10.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 1 30.07.2020;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 10 від 22.07.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 21 від 01.12.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 23 від 13.08.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 25 від 06.04.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 27 від 26.04.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 32 від 17.06.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 6/2 від 15.07.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 8 від 10.05.2021;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № DМ-0503/1 від 05.03.2020;

- договір (контракт) про перевезення № ДМ-12-12 від 12.12.2019;

- договір (контракт) про перевезення № ДМЕ/2803/22/1 від 28.03.2022;

- інші некласифіковані документи - лист відправника № б/н від 02.09.2022;

- інші некласифіковані документи - лист відправника № б/н від 03.10.2022;

- інші некласифіковані документи - лист одержувача № 24 від 02.09.2022;

- інші некласифіковані документи - лист перевізника авто № б/н від 30.09.2022;

- інші некласифіковані документи - лист перевізника море № 300601 від 30.06.2022;

- інші некласифіковані документи - ТТХ GХ-30Е, 50Е, 70Е № б/н від 01.01.2020;

- копія митної декларації країни відправлення № 19556755 від 27.01.2022.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» /далі - АСМО «Інспектор»/ згенеровано форми митного контролю:

« 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів»;

« 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів».

Також, АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур:

«По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1 Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України`Товар(и) № 1. Витребувати у декларанта заявлені у гр.44 митної декларації документи, що підтверджують митну вартість товарів. Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ».

Під час здійснення митного контролю за МД №UA403020/2022/021066 від 05.10.2022 митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої виявлено, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товарів, документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а також в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності.

З огляду на неведені вище розбіжності в поданих до митного оформлення документах митницею було розпочато консультацію між митним органом та декларантом, зокрема, направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:

«Прошу надати оригінали товаросупровідних документів згідно вимог пункту 2 статті 264 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року N 4495-УІ.

У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на страхування (якщо здійснювалось).

Прошу відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ надати документи:

- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

- страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи:

- каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- копію митної декларації країни відправлення;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.

Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.».

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці додатково було надано:

- справка про транспортні витрати № 041001 від 04.10.2022.

Листом № б/н від 05.10.2022 Позивачем повідомлено митницю, що додаткових документів надсилати не будуть та просять прийняти рішення на основі наданих документів.

Так, за результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA403000/2022/000187/2 від 06.10.2022, у гр. 33 якого зазначено «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: транспортних перевізних документів, якщо здійснювалося страхування, - страхових документів, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - каталоги, специфікації виробника товару; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару; - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); - виписку з бухгалтерської документації.

Встановлено, що перевезення товару здійснювалося морським транспортом із порту NINGBO (Китай) до порту призначення «GDANSK» (Польща). Експедитором ТОВ "ЛАМАН ШИПІНГ" на дане перевезення надано рахунок-фактуру від 30.06.2022 №LS4439632, від 04.10.2022 №LS-4453598, довідку про транспортні витрати від 04.10.2022 № 041001, від 30.06.2022 № 300601, однак декларантам не надано банківських платіжних документів, що засвідчують факт оплати даних рахунків. Також, згідно СМR. від 26.09.2022 перевезення від порту призначення до кордону України здійснювалося автомобільним транспортом ТОВ "НОРД БУК". Декларантом не надано до митного контролю та оформлення транспортно -експедиційного договору та рахунків про оплату за надані послуги від даного перевізника.

За результатами застосування системи аналізу ризиків згенеровано наступні митні формальності за кодами "105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів" та "106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів".

Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронні повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару.

Декларантом надіслано заяву від 05.10.2022 та повідомлено митний орган про відсутність можливості надати додаткові документи.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Частиною 4 статті 54 МКУ визначено, що орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.

У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою.

Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59 -63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 05.09.2022 UA209110/2022/004286 на рівні 6,2 дол. США/ кг., що становить 538,78 дол.США/шт.».

Не погоджуючись із такою відмовою відповідача у прийнятті митних декларацій та коригування митної вартості товару, позивач звернувся до суду з вимогою визнання протиправним та скасування оскаржуваних рішень.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Норми права застосовані до спірних правовідносин (в редакції, яка діяла станом на час виникнення спірних правовідносин).

Конституція України, визначає, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (стаття 19).

Митний кодекс України, регулює спірні правовідносини наступним чином.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49).

Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частина перша, друга статті 51).

За приписами частин першої шостої статті 52 цього Кодексу, визначає, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування. У випадках, визначених цим Кодексом, для заявлення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, митному органу, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості. У декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене. Декларація митної вартості подається у разі: 1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни; 2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у частині одинадцятій статті 58 цього Кодексу; 3) якщо покупець та продавець пов`язані між собою. В інших випадках декларація митної вартості подається за власним бажанням декларанта або уповноваженої ним особи.

Приписи статті 53 МК України, визначають, що у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Частини перша п`ята статті 54 МК України, визначають, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної варт ості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Статті 55 МК України унормовує, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (наказ Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195 «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Перелік додаткових складових до ціни договору»).

Під час митного оформлення при прийнятті митним органом письмового рішення про коригування митної вартості товарів декларант або уповноважена ним особа може здійснити коригування заявленої митної вартості у строк, встановлений частиною другою статті 263 цього Кодексу. Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді. У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Якщо митний орган протягом строку, зазначеного у частині дев`ятій цієї статті, не надає обґрунтованої відмови у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів, вважається, що декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість товарів визначено правильно. У такому випадку митний орган скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості, а надана фінансова гарантія повертається (вивільняється) у порядку та строки, визначені цим Кодексом.

За змістом статті 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно із приписами статті 58 МК України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу. Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Стаття 64 МК України, передбачає, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі: 1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України; 2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей; 3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера; 4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу; 5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн; 6) мінімальної митної вартості; 7) довільної чи фіктивної вартості. У разі якщо ця стаття застосовується митним органом, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Мотивована оцінка суду.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства /далі - КАС/ України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У справах про визнання протиправним та скасування рішень суб`єктів владних повноважень, суд надає правову оцінку оскаржуваним рішенням крізь призму вимог частини 2 статті 2 КАС України.

Надаючи правову оцінку рішенням Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товару, суд виходить з наступного.

Оскаржувані рішення про коригування митної вартості товару характеризуються єдністю правових підстав для прийняття. Безвідносно до того, про яке із оскаржуваних рішення йдеться, приймаючи рішення про коригування митної вартості товару, відповідач, у кожному випадку, виходив з того, що митна вартість товару не може бути визначена, у зв`язку із тим, що:

1) декларантом заявлено не повні відомості про митну вартість товару;

2) в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності;

3) документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчислені;

4) на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: транспортних перевізних документів; якщо здійснювалось страхування страхових документі, а також документів, які містять відомості про вартість страхування; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; каталоги, прайс-листи виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди контракту); виписку з бухгалтерської документації; транспортно-експедиційного договору, документів, що містять інформацію про вартість перевезення та рахунків про оплату за вартість перевезення.

Крім того, в якості правової підстави прийняття рішення про коригування митної вартості товару, відповідач називає дані автоматизованої системи аналізу ризиків.

Аналіз зовнішньоекономічної діяльності позивача свідчить про те, що товари які ввозилися (імпортувалися) Позивачем на митну територію України позивачем одного і того ж коду УКТЗЕД «електрогенераторні установки з поршневим двигуном з іскровим запалюванням: потужністю не більше як 7,5 кВ*А», вироблені під однією торговельною маркою DNIPRO M та одним Виробником TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT CO.,LTD Країна виробництва СN» відповідно до умов одного і того ж Контракту №DМ-0503/1 від 05.03.2020 на поставку товарів, укладеного між ТОВ ДМ- ЕКСПОРТ та TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT CO.,LTD.

Зокрема, даним контрактом п.2.1. зазначено, що загальна вартість Контракту являється як загальна вартість поставлених товарів по всім замовленням, домовленими сторонами цього контракту. Орієнтована вартість Контракту 400000 доларів США. Вартість товару включає в себе вартість товару, упаковки, манкіровки, погрузи його на транспорт покупця (перевізника), а також витрати на митне оформлення. На основі кожного замовлення сторонами на поставку товару постачальник оформляє рахунок-фактуру (інвойс) і направляє його покупцю для оплати товару.

П.3.1 Контракту, якщо інше не обумовлене сторонами в замовленні, оплата по замовленню здійснюється в такому порядку: переоплата в розмірі 10 % вартості замовлення (партії товару) оплачується покупцем на протязі 7 робочих днів з дати домовленості сторонами замовлення; 60% вартості замовлення оплачується покупцем не пізніше 60 календарних днів з моменту виготовлення коносамента про прийняття партії товару для перевезення; решта 30% оплачується на протязі 90 днів з моменту видачі коносамента про прийняття товару до перевезення.

Під час декларування митної вартості товарів, які поставлялись на митну територію України згідно із укладеним контрактом, з метою підтвердження митної вартості товару та обраного методу її визначення («за ціною договору») позивач, в кожному із випадків, які розглядались судом вище, подавався наведений перелік документів.

Зокрема, під час подання митної декларації типу ІМ40ДЕ № 403020/2022/024905 від 21.11.2022, уповноваженою особою ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШИН» подано наступні документи:

До митної декларації №UA403020/2022/016639 від 09.08.2022, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою Позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

- пакувальний лист №TLM15G-11 від 11.04.2022;

- пакувальний лист № ДМЕ0803/8 від 05.08.2022;

- рахунок-проформа № ДМЕ0803/8 від 05.08.2022;

- рахунок-фактура (інвойс) № TLM15С-11 від 11.04.2022;

- домашня транспортна накладна № 51 від 05.08.2022;

- коносамент №10640 від 18.04.2022;

- автотранспортна накладна (СМR) № LGI07754 від 18.07.2022;

- сертифікат про походження товару № 22С3326А4377/00019 від 11.05.2022;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № СФ-29509 від 07.06.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 19/07/22/3 від 19.07.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 2022/09.08-1 від 09.08.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаток № 23 від 13.08.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 27 від 26.04.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 32 від 17.06.2022;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № РМ-0503/1 від 05.03.2020;

- внутрішній договір складського зберігання № 210 від 15.03.2022;

- інші некласифіковані документи - розрахунок № б/н від 09.08.2022;

- копія митної декларації країни відправлення № 18783711 від 11.04.2022.

До митної декларації №UA403020/2022/017399 від 22.08.2022, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою Позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

- пакувальний лист № TLM15G-15 від 23.04.2022;

- пакувальний лист № ДМЕ0803/7 від 05.08.2022;

- рахунок-проформа № 21SG0568 від 13.08.2021;

- рахунок-проформа № ДМЕ0803/7 від 05.08.2022;

- рахунок-фактура (інвойс) № TLM15G-15 від 23.04.2022;

- коносамент № NSZEС220438563В від 02.05.2022;

- автотранспортна накладна (СМR) № б/н від 29.06.2022;

- декларація про походження товару № TLM 15G-15 від 23.04.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 105 від 06.06.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 65 від 20.04.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 71 від 26.08.2021;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 18646099/3 від 29.06.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № б/н від 29.06.2022;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару № б/н від 09.08.2021;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 059 від 19.08.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода №1 від 30.07.2020;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 10 від 22.07.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 16/2 від 15.11.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 21 від 01.12.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаток № 23 від 13.08.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 25 від 06.04.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 27 від 26.04.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 32 від 17.06.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 8 від 10.05.2021;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № DМ-0503/1 від 05.03.2020;

- інші некласифіковані документи - розрахунок № б/н від 08.08.2022;

- копія митної декларації країни відправлення № 18524387 від 26.04.2022.

До митної декларації №UA403020/2022/018630 від 07.09.2022, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою Позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

- пакувальний лист № 18С-1 від 13.06.2022;

- рахунок-проформа № 21SG0571 від 19.11.2021;

- рахунок-фактура (інвойс) № 18G-1 від 13.06.2022;

- коносамент № HS122061212 від 19.06.2022;

- автотранспортна накладна (СМR) № б/н від 10.08.2022;

- декларація про походження товару № 18G-1 від 13.06.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 116 від 21.09.2021;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 131 від 28.09.2021;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 218 від 20.07.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 85 від 19.05.2022;

- бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару - видаткова накладна № 45 від 04.02.2022;

- бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару - квитанція № 32 від 04.02.2022;

- бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару - податкова накладна № 32 від 04.02.2022;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 1287 від 13.07.2022;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 1445 від 12.08.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 1208/12 від 12.08.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 1208-18 від 12.08.2022;

- каталог виробника товару № б/н від 01.01.2020;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару № б/н від 09.08.2021;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 063 від 30.08.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 10 від 22.07.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 19 від 19.11.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 21 від 01.12.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 26 від 26.04.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 32 від 17.06.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 33 від 19.11.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 8 від 10.05.2021;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №DМ-0503/1 від 05.03.2020;

- договір (контракт) про перевезення № ДМ-11-01-21 від 11.01.2021;

- інші некласифіковані документи - лист відправника № б/н від 02.09.2022;

- інші некласифіковані документи - лист відправника № б/н від 06.09.2022;

- інші некласифіковані документи - лист одержувача № 24 від 02.09.2022;

- інші некласифіковані документи - лист перевізника № б/н від 25.08.2022;

- копія митної декларації країни відправлення №17603397 від 15.06.2022.

До митної декларації №UA403020/2022/021066 від 05.10.2022, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою Позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

- пакувальний лист № ТLМ 15g-10 від 20.01.2022;

- рахунок-проформа № 21SG0568 від 13.08.2021;

- рахунок-фактура (інвойс) № ТLМ 15g-10 від 20.01.2022;

- коносамент № 216176458В від 30.06.2022;

- автотранспортна накладна (СМR) № б/н від 26.09.2022;

- декларація про походження товару № ТLМ 15g-10 від 20.01.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 61 від 20.08.2021;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 66 від 26.04.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 71 від 26.08.2021;

- бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару - видаткова накладна № 45 від 04.02.2022;

- бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару - квитанція № 32 від 04.02.2022;

- бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару - податкова накладна № 32 від 04.02.2022;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № LS-4439632 від 30.06.2022;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № LS-4453598 від 04.10.2022;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 322-002642 від 27.09.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 041001 від 04.10.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 300601 від 30.06.2022;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № б/н від 27.09.2022;

- каталог виробника товару № б/н від 01.01.2020;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару № б/н від 09.08.2021;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 073 від 04.10.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 1 30.07.2020;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 10 від 22.07.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 21 від 01.12.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 23 від 13.08.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 25 від 06.04.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 27 від 26.04.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 32 від 17.06.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 6/2 від 15.07.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 8 від 10.05.2021;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № DМ-0503/1 від 05.03.2020;

- договір (контракт) про перевезення № ДМ-12-12 від 12.12.2019;

- договір (контракт) про перевезення № ДМЕ/2803/22/1 від 28.03.2022;

- інші некласифіковані документи - лист відправника № б/н від 02.09.2022;

- інші некласифіковані документи - лист відправника № б/н від 03.10.2022;

- інші некласифіковані документи - лист одержувача № 24 від 02.09.2022;

- інші некласифіковані документи - лист перевізника авто № б/н від 30.09.2022;

- інші некласифіковані документи - лист перевізника море № 300601 від 30.06.2022;

- інші некласифіковані документи - ТТХ GХ-30Е, 50Е, 70Е № б/н від 01.01.2020;

- копія митної декларації країни відправлення № 19556755 від 27.01.2022.

Частина друга стаття 53 МК України називає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження митної вартості товару та обраного методу її визначення.

Суд звертає увагу, що згідно із приписами частинами 2 статті 53 МК України до таких документів належать наступні: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Поряд з цим, слід звернути увагу на те, що законодавець називаючи перелік документів у пунктах 4, 8 користується сполучником «якщо», а в пункті 5, послуговується словосполученням «за наявності».

Використання такої лінгвістично-синтаксичної конструкції покликане наголосити на необов`язковості таких документів за певних обставин або ж навпаки обов`язковості. Так, коли відбувся розрахунок за договором, то подання банківських платіжних документів, які стосуються вартості оплачуваного товару, є обов`язковим, а якщо договором охоплювався обов`язок однієї із сторін застрахувати товар, то подання страхових документів, є обов`язковим.

Суд наголошує на тому, що названий вище перелік документів, який поданий разом із МД, кореспондує вимогам частини 2 статті 53 МК України.

Отже, суд погоджується із тим, що позивачем разом із митними деклараціями було подано документи, які за зовнішніми ознаками відповідали приписам частини 2 статті 53 МК України.

Після того, коли декларант подав митну декларацію разом із вказаними документами, митний орган здійснює їх аналіз на предмет наявності:

(1) розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості;

(2) ознак підробки;

(3) відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів;

(4) відсутності відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Саме із встановленням таких обставин (однієї або декількох) МК України пов`язує право митного органу скористатись правилом, що передбачене частиною третьої статті 53 МК України витребувати документи, що охоплені приписами цієї частини статті. При цьому, митний орган має право витребувати не всі документи, які передбачені частиною третьою статті 53 МК України, а лише ті, які пов`язані із встановленими обставинами та за конкретизованим переліком. Таку вимогу декларант виконує протягом десяти календарних днів.

Поряд з цим, визначеному частиною 3 статті 53 МК України обов`язку декларанта надати на вимогу митного органу витребувані документи, кореспондує право бути поінформованим про причину витребування та конкретизацію за переліком документів, які повинні бути надані.

Наведене має визначальне значення для митного органу, оскільки пов`язується із правом митного органу прийняти одне із таких рішень:

1) про коригування митної вартості товару (це стосується спірної ситуації) (ст.55 МК України);

2) про відмову в митному оформленні товарів за заявленою декларантом вартістю (ч.6 ст.54 МК України).

Якщо декларант не був поінформований про конкретний перелік документів, які повинен надати на вимогу митного органу та про підстави, що обумовлюють їх витребування, то в подальшому митний орган не може зробити висновок про те, що декларантом не подано якийсь із документів для підтвердження або спростування існування обставин, для яких вони вимагалися.

Відтак, не зазначення митним органом у вимозі про надання документів, відповідно до частини 3 статті 53 МК України, конкретизованого переліку документів, які повинен надати декларант порушує права останнього, що випливають із змісту частини 3 статті 53 МК України.

Митний орган витребував у декларанта додаткові документи із застосуванням наступного формулювання:

«Відповідно до ч.2 ст.53 Митного кодексу України, прошу Вас надати документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме:

якщо, рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

У разі неподання документів відповідно до ч.2 ст.53 МКУ прошу Вас протягом 10 календарних днів надати додаткові документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості відповідно до ч.3 ст.53 МКУ, а семе: каталоги, специфікації, прайс-лист виробника товару; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціальною експертною організацією».

Оцінивши вимогу митного органу із наведеними вище нормами МК України суд вбачає, що в даному випадку визначальним є бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 9 Закону України від 16.07.1999 № 996-ХIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади і прізвища (крім первинних документів, вимоги до яких встановлюються Національним банком України) осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Залежно від характеру господарської операції та технології обробки облікової інформації до первинних документів можуть включатися додаткові реквізити (печатка, номер документа, підстава для здійснення операції тощо).

Первинні документи, створені автоматично в електронній формі програмним забезпеченням інформаційно-комунікаційної системи, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови наявності накладеного електронного підпису чи печатки з дотриманням вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг.

Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови дотримання вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг.

Аналогічні за змістом положення містяться в пункті 2 «Первинні документи» Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 № 88, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 червня 1995 р. за № 168/704.

В пункті 3 частини 2 статті 53 МК України зазначено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу). Тобто, в цьому випадку законодавець вживає поняття інвойсу та рахунку-проформи як тотожні. Проте, рахунок-фактура (інвойс) та рахунок-проформа, є різними за своїми змістом та юридичними наслідками документами.

У міжнародному законодавстві існують декілька видів інвойсів. Однак на території нашої держави всі види інвойсів застосовуються не так часто, тому розглянемо найбільш застосовувані та поширені види інвойсів в Україні. Ними є проформа-інвойс та комерційний інвойс.

Проформа-інвойс це документ, у якому зазначається обов`язок продавця товарів (виконавця послуг) поставити товари (надати послуги) покупцю за наперед обговореною ціною.

Ціна послуг та перелік товарів у цьому виді інвойсу не є остаточним, та у подальшому може змінюватись без проблем. Проформа-інвойс зазвичай складається у випадках, коли товар поставляється безоплатно (гуманітарна допомога, для участі у виставках, акціях, аукціонах тощо). Відмінність проформи-інвойсу полягає в тому, що деякі дані можуть бути не остаточними, та до нього ще можуть бути внесені зміни. Наприклад, сторони можуть змінити дані щодо кількості чи моделей, типу того чи іншого товару.

Разом з тим, от інвойс із остаточними змінами та узгодженими даними вже формуватиме рахунок-фактуру (комерційний інвойс).

Комерційний інвойс це документ, що використовується для митної декларації під час продажу товарів, експортованих через міжнародні кордони.

Цей документ є обов`язковим для проходження митниці. Без нього не розмитнять товар та не допустять на територію держави. Він виписується одночасно із відвантаженням товару та надсилається покупцеві.

Таким чином, на переконання суду, належним чином оформлений комерційний інвойс, є бухгалтерським документом, який підтверджує остаточно визначену вартість товару.

Суд наголошує на тому, що декларантом надався разом із митними деклараціями комерційні інвойси, що і не заперечується відповідачем у відзиві.

Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність в органу доходів і зборів обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитися в правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації (позиція, викладена в постановах Верховного Суду від 03.03.2023 у справі № 400/3830/19, 01.03.2023 у справі № 420/18880/21, 15.02.2023 у справі № 815/2552/16 тощо).

Таким чином, право витребувати документи, які передбачені частиною третьої статті 53 МК України реалізується наступним чином:

1) декларант подав документи, які, передбачені частиною другою статті 53 МК України;

2) митний орган здійснив перевірку поданих документів на предмет установлення обставин, що передбачені частиною третьою статті 53 МК України;

3) митний орган за результатами перевірки поданих документів декларантом документів, що передбачені частиною другою статті 53 МК України встановив:

(а) розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості товару (обов`язковою ознакою, є те, що такі розбіжності «повинні мати вплив». Тобто, сама по собі наявність певних розбіжностей в документах, які не можуть «мати вплив» на визначення митної вартості товару, не може бути підставою для витребування документів);

(б) документи містять ознаки підробки;

(в) документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів;

(г) відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

4) митний орган визначив перелік документів, які, у зв`язку із встановленими обставинами, викликають в нього обґрунтований сумнів;

5) митний орган надіслав на адресу декларанта письмову вимогу.

Із наведеного вбачається, що відповідач указаного не врахував:

1) не звернув уваги на перелік документів, які надав декларант;

2) не встановив документів та пов`язаних з ними обставин, що викликають обґрунтований сумнів;

3) не встановив переліку документів, які повинні бути надані декларантом для спростування встановлених обставин (обґрунтованого сумніву).

Конкретизація переліку документів, які повинен надати платника податків пов`язується із вимогами до суб`єкта владних повноважень під час прийняття рішень (вчинення дій) діяти обґрунтовано, з урахуванням усіх обставин, які мають значення для прийняття рішення (п.2 ч.2 ст.2 КАС України), а також забезпечити право особи на участь в процесі прийнятті рішення (п.9 ч.2 ст.2 КАС України).

На переконання суду митний орган у надісланій вимозі, зміст якої оголошено судом вище, не визначався з тим переліком документів, який є необхідний, не встановив тих документів, які подані декларантом, не дослідив їх зміст. Іншими словами, митний орган «сам для себе» не встановив, які документи в спірній ситуації, є необхідними для визначення митної вартості товару та підтвердження обраного методу її визначення.

Що стосується змістового аналізу поданих документів, суд зазначає наступне.

Зокрема, даним контрактом DM-0503/1 від 05.03.2020, п.2.1. зазначено, що загальна вартість Контракту являється як загальна вартість поставлених товарів по всім замовленням, домовленими сторонами цього контракту. Орієнтована вартість Контракту 400000 доларів США. Вартість товару включає в себе вартість товару, упаковки, манкіровки, погрузи його на транспорт покупця (перевізника), а також витрати на митне оформлення. На основі кожного замовлення сторонами на поставку товару постачальник оформляє рахунок-фактуру (інвойс) і направляє його покупцю для оплати товару.

П.3.1 Контракту, якщо інше не обумовлене сторонами в замовленні, оплата по замовленню здійснюється в такому порядку: переоплата в розмірі 10 % вартості замовлення (партії товару) оплачується покупцем на протязі 7 робочих днів з дати домовленості сторонами замовлення; 60% вартості замовлення оплачується покупцем не пізніше 60 календарних днів з моменту виготовлення коносамента про прийняття партії товару для перевезення; решта 30% оплачується на протязі 90 днів з моменту видачі коносамента про прийняття товару до перевезення.

Із наведеного висновується, що станом на час подання митних декларацій був відсутній обов`язок по сплаті за придбаний товар.

Крім цього, МК України не містить імперативного обов`язку декларанта здійснити оплату вартості товару станом на час подання митної декларації. Натомість, як наголошував вище суд, законодавець послуговується сполучником «якщо» в пункті 4 частини 2 статті 53 МК України, зазначаючи «… якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару … ». В даному випадку, сполучник «якщо» означає диспозитивну поведінку декларанта, яка залежить виключно від умов договору.

Суд наголошує на тому, що квитанція або платіжне доручення (платіжні документи) свідчать про факт переказу певної суми коштів, проте не свідчать про суму коштів, яка має бути сплачена за відповідний товар. Тобто прямого зв`язку між відомостями із квитанцією/платіжним дорученням та митною вартістю товару немає, а відтак ненадання декларантом саме квитанції/платіжного доручення/чеку тощо не може поставити під сумнів достовірність інших доказів, які прямо свідчать про митну вартість товару.

Отже, умови оплати безпосередньо ціни товару не стосуються та не можуть у зв`язку із цим бути підставою для відмови у визнанні митної вартості (позиція, викладена в постанові Верховного Суду від 22.10.2020 у справі №320/2455/19).

Крім того, ненадання банківського платіжного доручення не може бути підставою для коригування митної вартості за наявності інших документів (рахунка-фактури), які є достатніми, підтверджують числові значення усіх складових митної вартості імпортованого товару та не містять розбіжностей (позиція, викладена в постанові Верховного Суду від 13.02.2018 у справі №803/1112/17).

Суд уважає вказані правові висновки релевантними з даною справою і такими, що підлягають застосування під час вирішення спору.

З огляду на це, суд уважає, що неподання декларантом до митного оформлення банківських платіжних документів або інших платіжних документів, що стосуються оцінюваних товарів, які підтверджують факт здійснення оплати за товар, який поставлявся в партії не може бути самостійною підставою для коригування митної вартості товару, оскільки здійснення такої оплати станом на час подання митної декларації не визначалось умова договору.

Крім того, суд звертає увагу на те, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс- лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару (позиція, викладена в постанові Верховного Суду від 01.03.2023 у справі № 420/18880/21).

Таким чином, відсутність прайс-листів, за умови подання повного переліку документів, які передбачені частиною 2 статті 53 МК України, що містять відомості числові значення митної вартості товару, не може бути підставою для прийняття рішення коригування митної вартості товару.

Щодо доводів митного органу на відсутність документів, що підтверджують страхування товару, висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями та/або інформація біржових організацій суд вважає, що за встановлених обставин позивачем надано достатніх для митного оформлення імпортованого товару документів, аргументи відповідача не дають обґрунтованих підстав ставити під сумнів правильність обчислення митної вартості оцінюваного товару, оскільки неузгодженості, розбіжності або недоліки у документах, про які зазначає відповідач, є необґрунтованими та могли вплинули на правомірність визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту).

Крім того, суд наголошує, що митний орган має витребувати вказані документи лише після встановлення відповідних підстав, що визначені частиною 3 статті 53 МК України та деталізовані судом вище.

Аналогічну позицію суд займає стосовно ненадання виписки з бухгалтерської документації. Додатково, суд наголошує на тому, що митний орган не мав повноважень перейти до витребування документів, передбачених частиною 4 статті 53 МК України, за відсутності обґрунтованих та документально підтверджених для цього підстав « … вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість… ».

Разом з тим, митний орган залишив поза увагою, що позивачем надавались рахунки-фактури про надання транспортних-експедиційних послуг від виконавця договору.

Доводи митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів суд оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом (позиція, викладена в постанові Верховного Суду від 09.11.2022 у справі № 815/2162/17).

Суд наголошує на тому, що аналізовані приписи Митного кодексу України дають підстави дійти висновку, що розбіжності в документах «повинні мати вплив» на визначення числового значення митної вартості товару.

З огляду на це, окремі неточності, які не мають впливу на визначення числового значення митної вартості товару і дають змогу ідентифікувати вартісні показники зовнішньоекономічної операції, не можуть ставити під сумнів добросовісність декларанта під час визначення митної вартості товару.

В постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 14.08.2022 у справі №820/9195/15

Суд оцінюючи обґрунтованість обрання відповідачем другорядного методу визначення митної вартості товару (резервний), зазначає, що сама лише наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку. Довід відповідача про те, що при виконанні митних формальностей за митною декларацією спрацювала форма контролю системи управління ризиками щодо необхідності здійснити посилений контроль правильності визначення митної вартості товарів, витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів, не стосується обставин, які мають виключне значення для коригування задекларованої позивачем митної вартості товару. Спрацювання системи управління ризиками є підставою для контролюючого органу більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції і не може бути безумовною підставою для відмови в митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю. Різниця між митною вартістю товару, задекларованого особою, та митною вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, також не свідчить про заниження митної вартості декларантом і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (позиція викладена в постановах Верховного Суду від 14.08.2022 у справі №820/9195/15, 05.07.2022 у справі № 804/150/16 та 30.06.2022 у справі №280/1824/19).

Отож суд уважає, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості. Твердження декларанта про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено контролюючим органом. Неподання декларантом документів, які передбачені частиною другою статті 53 МК України може викликати в митного органу обґрунтований сумнів, який обов`язково повинен виснуватись із обставин, які, передбачені частиною третьою статті 53 цього Кодексу. Це означає, що в кожному конкретному випадку виникненню сумніву передує встановлення таких обставин. Для підтвердження (спростування) обставин митний орган вправі витребувати в декларанта конкретний документ (документи). В свою чергу, декларант повинен чітко усвідомлювати, яку обставину він повинен усунути, це дасть змогу останньому найбільш точно виконати вимогу митного органу. Абстрактний перелік документів, які повинен надати декларант, з однієї сторони, свідчить про те, що митний орган не встановив обставин, які передбачені частиною третьою статті 53 МК України та обґрунтований сумнів у нього не виник. З іншої сторони, це свідчить про те, що декларант ніколи не зможе спростувати сумніви в митного органу, тільки тому, шо вони відсутні. Не встановлення вказаних обставин, відсутність обґрунтованого сумніву не дає право витребувати документи, які передбачені частиною третьою статті 53 МК України, а в подальшому приймати рішення про коригування митної вартості товару.

Висновки досягнуті судом у даній справі узгоджуються із правозастосовною практикою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду викладеною в постановах: від 03.03.2023 у справі № 400/3830/19, від 01.03.2023 у справі № 420/18880/21, від 15.02.2023 у справі № 815/2552/16, 07.02.2023 у справі № 815/6775/17, від 13.01.2023 у справі № 813/713/18 та ін.

Таким чином, уповноваженою особою позивача під час подання митних декларацій подано документи, що своїм змістом відповідають вимогам частини 2 статті 53 Митного кодексу України та містять відомості, що підтверджують митну вартість товарів та обраний метод її визначення. Натомість органом митниці, витребувано в декларанта повний перелік документів, які передбачені частинами 3 та 4 статті 53 Митного кодексу України, безвідносно до наявності для такого рішення правових підстав. Такі дії митного органу призвели до прийняття протиправних рішень про коригування митної вартості товару, які підлягають скасуванню.

Вказані рішення характеризується, як єдністю правових підстав для прийняття, так і єдністю порушень, допущених митним органом під час їх прийняття.

В даній справі митний орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню другорядного методу. Наявність у митного органу обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначеної декларантом митної вартості товару у цій справі відповідачем не доведена.

В адміністративному судочинстві добросовісність (несвавільність, розумність, справедливість) рішення суб`єкта владних повноважень означає, що при його прийнятті повинен бути застосований певний стандарт поведінки посадових осіб такого суб`єкта, що характеризується законністю, транспарентністю та повагою до прав та інтересів суб`єктів приватного права (позиція, викладена в постанові Верховного Суду від 18.01.2023 у справі № 500/26/22).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Судовий збір, сплачений позивачем за подання позовної заяви в сумі 13420,00 грн підлягає стягненню з відповідача, як наслідок ухвалення рішення про задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA403020/2022/000018/2 від 12.08.2022.

3. Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA403020/2022/000148/2 від 25.08.2022.

4. Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA403020/2022/000158/2 від 08.09.2022.

5. Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA403020/2022/000187/2 від 06.10.2022.

6. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці в користь товариства з обмеженою відповідальністю "ДМ-ЕКСПОРТ" понесені судові витрати у вигляді судового збору сплаченого при поданні позову в сумі 13420 (тринадцять тисяч чотириста двадцять) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 15 березня 2023 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "ДМ-ЕКСПОРТ" (місцезнаходження/місце проживання: вул. Кирилівська, 102,м. Київ 80,04080 код ЄДРПОУ/РНОКПП 42908471);

відповідач:

- Тернопільська митниця (місцезнаходження/місце проживання: вул. Текстильна, 38,м. Тернопіль,46004 код ЄДРПОУ/РНОКПП 43985576);

Головуючий суддя Осташ А.В.