Справа № 320/11974/21
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2023-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позову без розгляду
15 березня 2023 року Київ № 320/11974/21

Київський окружний адміністративний суду у складі:

головуючого судді Брагіної О.Є.;

при секретарі судового засідання - Кучеренко А.О.;

за відсутності сторін та їхніх представників,

розглянувши в порядку загального позовного провадження, у підготовочому судовому засіданні, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, скасування постанови,

у с т а н о в и в:
ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогами до УЗПВ у м. Києві ЦМУ Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання протиправними дій відповідача, в особі старшого державного виконавця Гречука О.Я., по видачі постанов "Про закінчення виконавчого провадження" від 13.08.20121 ВП №№ 63632966, 63633185, 3633620; стягувач - ОСОБА_1 ; боржник - ІНФОРМАЦІЯ_1 ; скасування постанов старшого державного виконавця Гречука О.Я. УЗПВ у місті Києві ЦМУ Міністерства юстиції (м.Київ) «Про закінчення виконавчого провадження" від 13.08.20121 ВП №№ 63632966, 63633185, 3633620 та зобов`язання відповідача змінити назву боржника у виконавчих провадженнях з ІНФОРМАЦІЯ_2 на ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою КОАС від 10.12.2021 було відкрито провадження у справі, призначено її до розгляду у підготовчому судовому засіданні, в межах загального позовного провадження.

Ухвалою КОАС від 26.01.2022 позовну позовну заяву ОСОБА_1 до управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, скасування постанови, залишено без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання без поважних причин.

Постановою ШААС від 24.05.2022 ухвалу КОАС від 26.01.2022 скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

22.07.2022, сторонам були направлені повістки-повідомлення про виклик в судове засідання, призначене на 25.08.2022.

Розгляд даної адміністративної справи, який було призначено на 25.08.2022, перенесено у зв`язку із перебуванням головуючого судді у відпустці. Наступне судове засідання призначено на 29.09.2022.

Сторонам були направлені повістки про виклик із повідомленням про дату, час та місце проведення судового розгляду справи. Позивач отримав вказану повістку 10.09.2022, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №863.

У призначений для розгляду справи час, сторони, повідомлені належним чином про дату та місце проведення судового засідання, не з`явились; заяв чи клопотань про розгляд справи за їхньої відсутності, не надали.

Розгляд справи було відкладено, сторонам були повторно направлені повістки про виклик із повідомленням про дату, час та місце проведення судового розгляду справи, призначеного на 10.03.2023.

У судове засідання 10.03.2022, сторони, повідомлені належним чином, не з`явилися, за відсутності заяв чи клопотань про розгляд справи за їхньої відсутності. Факт повідомлення позивача про дату, час та місце проведення судового розгляду справи підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №766.

Вирішуючи питання про можливість подальшого розгляду справи за повторної неявки позивача, суд виходив із наступного:

статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Аналогічна норма міститься й у статті 2 КАС України.

Згідно з ч.1 ст.181 КАС України, підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 розділу II цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, визначених цією главою.

Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Приписами п. 3 ч. 5 ст. 44 КАС України унормовано, що учасники справи, поміж іншого, зобов`язані: з`являтися в судове засідання за викликом суду.

Аналогічна норма міститься у статті 45 КАС України, де вказано, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КАС України, учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Статтею 205 КАС України встановлено правове регулювання наслідків неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, які спрямовані на забезпечення прав щодо участі у судовому розгляді осіб, які беруть участь у розгляді, у разі їх неприбуття з об`єктивних причин.

З метою дисциплінування та виключення випадків умисного затягування розгляду справи стаття встановлює негативні для учасників судового процесу наслідки, у разі неприбуття у судове засідання через безвідповідальне ставлення до справи.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 205 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Судом встановлено, що позивач не з`явився та не забезпечив явку свого представника у двох судових засіданнях поспіль, доказів про поважність причин неприбуття або завчасного повідомлення суд про причини неприбуття не надав, що вказує на факт неявки позивача у судові засідання без поважних причин, ураховуючи відсутність заяви про можливість розгляду справи без участі заявника.

Варто зазначити, що Європейський суд з прав людини, практика якого в силу вимог статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", є обов`язковою до застосування у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що "право на суд" та "право на доступ до суду" не є абсолютними. Права можуть бути обмежені, але лише таким способом та до такої міри, щоб не порушувати зміст цих прав (пункт 59 рішення «Де Жуфр де ла Прадель проти Франції», пункт 28 рішення «Станєв проти Болгарії»). Тобто, реалізація права на суд однією зі сторін спору має відбуватись таким чином, щоб не порушувати права іншої сторони".

З огляду на викладене, можна зробити висновок, що позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, використовувати власні процесуальні права та можливості, здійснювати їх з метою, з якою такі права йому надані.

При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Крім викладеного суд також враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 18.12.2019 року по справі №9901/949/18, де зазначено наступне:

«…В аспекті наведеного суд першої інстанції вказав, що у розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Беручи до уваги наведені обставини про належне та своєчасне повідомлення судом позивача про призначення судового засідання як на 09 вересня, так і на 07 жовтня 2019 року, повторне після відкладення розгляду справи неприбуття його в судове засідання без повідомлення поважних причин неявки, неподання заяв про розгляд справи за його відсутності, а також з огляду на те, що представник відповідача на розгляді справи по суті не наполягав, просив залишити позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції позовну заяву ОСОБА_1 до ВККС про визнання протиправною бездіяльності залишив без розгляду.

Отож, якщо позивач був належним чином повідомлений судом про призначення судових засідань, двічі не прибув у судові засідання без повідомлення поважних причин неявки; заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав, то суд першої інстанції дійшов правильного висновку про можливість застосування визначеного частиною п`ятою статті 205 та пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України правового наслідку неявки позивача в судове засідання - залишення позову без розгляду.

Міркування ОСОБА_1 про неправильне застосування судом першої інстанції положень частини п`ятої статті 205 КАС України не можна визнати спроможними і достатніми підставами для скасування оскарженого судового рішення. Не змінює оцінки цих міркувань й посилання скаржника на судову практику застосування цієї норми касаційним судом в іншій адміністративній справі».

«…Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору».

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, - ч.5 ст. 242 КАСУ.

Згідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, суд роз`яснює позивачеві, що останній не позбавлений права повторного звернення до суду із зазначеним позовом з огляду на положення ч. 4 ст. 240 КАС України.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 181, 205, 229, 240, 243, 248, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

у х в а л и в:
позовну заяву позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ) до управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (; пров. Артилерійський, 5, Київ, 03113) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та скасування постанови, - залишити без розгляду.

Копію ухвали направити сторонам для відома.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженнні, набирає законної сили з моменту її підписання. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.