Справа № 160/2419/23
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2023-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

14 березня 2023 р. Справа № 160/2419/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого суддіБоженко Н.В.
за участі секретаря судового засіданняСватко Є.А.
за участі:
представника відповідача Скляр Н.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі заяву представника Криворізької міської ради про закриття провадження у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Пересувна механізована колона № 19» (73003, м. Херсон, вул. Кольцова, 57, ) до Криворізької міської ради (50101, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1, ) про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акту, -

ВСТАНОВИВ:

09 лютого 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Пересувна механізована колона № 19» (далі позивач) до Криворізької міської ради (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та нечинним рішення Криворізької міської ради №3728 від 24.06.2015 року «Про оновлення нормативної грошової оцінки земель міста Южного».

Позовна заява протиправністю рішення Криворізької міської ради №3728 від 24.06.2015 року.

Справі за даним адміністративним позовом присвоєно єдиний унікальний номер судової справи - 160/2419/23 та у зв`язку з автоматизованим розподілом дана адміністративна справа була передана для розгляду судді Боженко Н.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі № 160/2419/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Пересувна механізована колона № 19» до Криворізької міської ради про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акту, ухвалено здійснювати розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 14 березня 2023 року.

07 березня 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему «Електронний Суд» від представника відповідача надійшла заява про закриття провадження у справі. Звертає увагу на те, що рішення Криворізької міської ради № 3728 від 24.06.2015 має назву не «Про оновлення нормативної грошової оцінки земель міста Южного» (як вказано у первісній позовній заяві, а «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу». Сама ж заява обґрунтована тим, що рішення Криворізької міської ради № 3728 від 24.06.2015 року на момент звернення позивача до суду є нечинним, оскільки з 01.01.2022 втратило чинність на підставі рішення Криворізької міської ради від 26.05.2021 №523 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу», і це унеможливлює його оскарження в судовому порядку. Також відповідач наводить відповідну судову практику.

09 березня 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему «Електронний Суд» від представника позивача надійшли заперечення проти закриття провадження у справі. Позивач зазначає, що втрата чинності нормативно-правового акту не завжди призводить до неможливості його оскарження в судовому порядку. Так, за умови перебування особи (позивача) у правовідносинах, які регулюються нормативно-правовим актом і який оскаржується до адміністративного суду, строк звернення до адміністративного суду із позовом не може обмежуватися шістьма місяцями, передбаченими частиною другою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України. Враховуючи той факт, що Криворізька міська рада у справі 904/4810/22 та справі 904/4800/22 посилається на рішення № 3728 від 24.06.2015 року «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» і намагається застосувати до позивача положення вказаного нормативно-правового акту, відповідно й не дивлячись на припинення дії цього акту станом на сьогодні, його вплив на законні права та інтереси позивача продовжується. Таким чином, позивач продовжує фактично перебувати у правовідносинах, що регулюються вказаним нормативно-правовим актом. Позбавлення позивача права на оскарження Рішення № 3728 від 24.06.2015 року «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу», призведе до відвертого порушення прав позивача на судовий захист, на оскарження нормативно-правового акту який не тільки порушує його права, а й ще пропонується для застосування до позивача, вже після того як його чинність закінчилась.

В підготовче судове засіданні 14 березня 2023 року з`явився представник відповідача, представник позивача не з`явився про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлений належним чином.

Представник відповідача заяву про закриття провадження у справі підтримала, просила її задовольнити з підстав, викладених у заяві.

Заслухавши представника відповідача, дослідивши заперечення представника позивача проти заяви про закриття провадження по справі та матеріали справи, при вирішенні вказаної заяви суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 180 Кодексу адміністративного судочинства України у підготовчому засіданні суд: вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Згідно з п. 1 ч.1 ст. 238 Кодексу адміністративного судочинства України суд закриває провадження у справі: якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Частинами другою та третьою статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт. Нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.

Згідно з підпунктом 18 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Обов`язковою ознакою нормативно-правового акту чи правового акту індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень, для цілей їх застосування та оскарження, є створення ними юридичних (негативних) наслідків у формі права, обов`язків, їх зміни чи припинення.

Отже, до суду може бути оскаржений певний акт суб`єкта владних повноважень, який набрав чинності, є чинним та створює юридичні наслідки.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 09.02.1999 року у справі № 1-7/99 дію нормативно-правового акту в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності.

Нормативно-правовий акт, який на момент прийняття судового рішення у судовій справі, вже був не чинним, не підлягає повторно визнанню нечинним, в порядку статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України, враховуючи приписи частини третьої цієї статті, оскільки нормативний акт, що є не чиним не може бути оскаржений, а отже і скасованим в судовому порядку.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 09.11.2022 року по справі №640/10978/19.

Оскаржувати можна чинні, активні нормативно-правові акти, а звідси - не підлягають оскарженню нормативно-правові акти, які втратили чинність. Суб`єкт правовідносин, до якого буде застосований чи застосується цей акт, якщо вважатиме, що цей нормативний документ порушує або порушуватиме його права чи інтереси, за наявності відповідного обґрунтування, може оскаржити нормативно-правовий акт як відразу після часу набрання ним чинності, так і будь-коли й тоді, якщо нормативно-правовий акт чинний і продовжує регулювати певні відносини, внаслідок яких, з погляду суб`єкта правовідносин, відбувається порушення його прав та/чи законних інтересів.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 14.02.2019 року по справі 826/5493/16

Ключовим у можливості оскарження нормативно - правового акту суб`єкта владних повноважень є саме його чинність, станом на момент звернення позивача до суду. Втрата чинності нормативно-правовим актом свідчить про відсутність предмета спору (об`єкта спірних правовідносин), а відтак і про відсутність можливості оскаржувати такі рішення до суду.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 19.12.2022 року по справі 816/2487/17.

За обставин даної справи Криворізькою міською радою прийнято рішення від 26.05.2021 року №523 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу». Згідно пункту 3 вказаного рішення воно набуває чинності з 01.01.2022 року. В свою чергу пунктом 4 зазначеного рішення передбачено, що з моменту, зазначеного в пункті 3, рішення міської ради від 24.06.2015 року №3728 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» втрачає чинність.

Таким чином, рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 року №3728 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» втратило чинність на підставі рішення Криворізької міської ради від 26.05.2021 року №523 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» починаючи з 01.01.2022 року. З позовною заявою позивач звернувся 09.02.2023 року, тобто після втрати чинності нормативно-правовим актом.

З приводу висловлених позивачем заперечень проти заяви про закриття провадження у справі суд зазначає, що значна частина цих заперечень обґрунтована нерелевантною судовою практикою, яка стосується питання строку оскарження нормативно-правового акту, який є чинним, а тому може бути оскаржений протягом усього періоду чинності, а не протягом 6 місяців з дня його прийняття, однак це правове питання до справи, що наразі розглядається, відношення не має, оскільки судом не робився висновок про пропуск позивачем строку звернення до суду, натомість вирішується питання про можливість розгляду судом справи про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акту, який вже є нечинним.

Іншим аргументом заперечення проти заяви про закриття провадження у справі позивач вказав використання відповідачем в іншому спорі нормативно-правового акту, що є предметом оскарження, як підстави для стягнення з позивача коштів, що вказує на вплив на законні права та інтереси позивача та його перебування у правовідносинах, що регулюються вказаним нормативно-правовим актом. З цього приводу суд роз`яснює, що позивачем помилково ототожнено перебування у правовідносинах наразі із перебуванням у правовідносинах в період чинності нормативно-правового акту. Відповідно до принципу прямої дії нормативно-правового акту в період своєї чинності він створює права та обов`язки для суб`єктів, на регулювання діяльності яких такий нормативно-правовий акт спрямований. При припиненні дії нормативно-правового акту, за відсутності відповідної вказівки, не припиняються невиконані обов`язки, які виникли в період чинності такого акту. В свою чергу аргументи щодо чинності нормативно-правового акту та можливості його використання в якості підстави позову можуть бути самостійними аргументами у відповідному судовому спорі, однак такі аргументи не підлягають окремому розгляду шляхом подання позовної заяви в рамках адміністративного судочинства, оскільки положення Кодексу адміністративного судочинства України не передбачають можливості ані оскарження нормативно-правового акту, який втратив чинність, ані повноваження суду ухвалити рішення щодо правомірності та чинності нормативно-правового акту, який є нечинним.

Отже, суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі згідно п. 1 ч. 1 ст. 238 Кодексу адміністративного судочинства України - справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Відповідно до ч.1 ст. 239 адміністративного судочинства України якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої статті 238 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи.

Так, «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» слід тлумачити в більш ширшому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду. А тому правильним є незазначення суду, до юрисдикції якого належить розгляд справи.

Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Великої Палати Верховного Суду від 31.01.2019 року у справі №9901/56/19, від 05.02.2020 року у справі №826/6872/16, від 04.03.2020 року у справі №9901/524/19.

Виходячи з наведеного суд роз`яснює, що даний спір не підлягає судовому розгляду в цілому.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви про закриття провадження у справі, в зв`язку з чим вона підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 180-183, 238, 239, 243, 248, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника Криворізької міської ради про закриття провадження у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Пересувна механізована колона № 19» до Криворізької міської ради про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акту - задовольнити.

Закрити провадження у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Пересувна механізована колона № 19» до Криворізької міської ради про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акту.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 2 статті 239 Кодексу адміністративного судочинства України, повторне звернення з тими самими позовними вимогами не допускається.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складено 15 березня 2023 року.

Суддя Н.В. Боженко