Справа № 120/10830/22
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2023-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2023 р. Справа № 120/10830/22

Вінницький окружний адміністративний суд у складі судді Сало Павло Ігорович, розглянувши у місті Вінниці в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (в письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

23.12.2022 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області (далі Стрижавська селищна рада) про:

- визнання протиправним та скасування рішення 52 сесії 8 скликання Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області від 02.12.2022 за № 27 "Про відмову гр. ОСОБА_1 у наданні дозволу на розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки";

- зобов`язання відповідача надати позивачу дозвіл на розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :02:009:1256 загальною площею 4,6164 га, розташованої на території Стрижавської територіальної громади в АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що 30.06.2022 позивач звернувся до відповідача із клопотанням про надання йому дозволу на розроблення технічної документації щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки за кадастровим номером :02:009:1256, яка перебуває у його користуванні на підставі договору оренди від 23.10.2010 в редакції додаткової угоди № 3 від 24.11.2017. Рішенням 47 сесії 8 скликання Стрижавської селищної ради № 23 від 14.07.2022 вирішено розробити технічну документацію з нормативної грошової оцінки вказаної земельної ділянки комунальної власності з кадастровим номером :02:009:1256 загальною площею 4,6164 га, цільове призначення 01.13 "для іншого сільськогосподарського призначення", що розташована на території Стрижавської територіальної громади за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому Стрижавському селищному голові доручено замовити розроблення такої документації, а виконавчому комітету ради забезпечити організацію та здійснення її розроблення. Втім, як зазначає позивач, на виконання вказаного рішення технічна документація до цього часу не замовлена, що підтверджується листами Стрижавської селищної ради від 26.07.2022 № 44-запит та від 03.11.2022 № запит № 60.

28.10.2022 позивач повторно звернувся до відповідача з клопотанням про надання йому дозволу на розроблення технічної документації щодо нормативної грошової оцінки цієї ж земельної ділянки. Однак рішенням 52 сесії 8 скликання Стрижавської селищної ради № 27 від 02.12.2022 у наданні такого дозволу відмовлено.

Позивач з відмовою відповідача не погоджується та зауважує, що визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки є необхідним для правильного визначення розміру орендної плати, яку позивач за законом зобов`язаний сплачувати за користування земель комунальної власності. Водночас існуюча на сьогодні нормативна грошова оцінка, затверджена рішенням 23 сесії 6 скликання Стрижавської селищної ради № 4 від 12.08.2012 не стосується оцінки такої категорії земель, як землі сільськогосподарського призначення, цільове призначення 01.13 "для іншого сільськогосподарського призначення", вид використання земельної ділянки: для обслуговування господарських дворів), що підтверджується удовими рішеннями у справах № 120/9104/21-а та № 120/112/21-а, якими скасовані податкові повідомлення-рішення про визначення позивачу податкових зобов`язань з орендної плати за користування цієї земельної ділянкою.

Відтак позивач вважає, що з метою врегулювання ситуації, яка склалась, та задля забезпечення реального виконання позивачем свого податкового обов`язку і сплати зобов`язань у вірному розмірі, слід провести нормативну грошову оцінку земельної ділянки, що перебуває в оренді у позивача, тоді як відповідач безпідставно відмовляє в цьому.

Водночас позивач наголошує на тому, що навіть якщо нормативна грошова оцінка такої земельної ділянки дійсно була затверджена рішенням Стрижавської селищної ради № 4 від 12.08.2012, то з урахуванням вимог ч. 2 ст. 18 Закону України "Про оцінку земель", на час звернення позивача до ради за відповідним дозоволом на розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, термін дії попередньої нормативної грошової оцінки вже закінчився.

Ухвалою суду від 29.12.2022 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам ч. 4 ст. 161 КАС України. Так, суд встановив, що до позовної заяви позивач не додав рішення відповідача за № 23 від 14.07.2022. У зв`язку з цим позивачу надано строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, а саме шляхом надання суду належним чином засвідченої копії рішення 47 сесії 8 скликання Стрижавської селищної ради № 23 від 14.07.2022 або ж, якщо позивач з об`єктивних причин позбавлений можливості надати таке рішення, заявленння перед судом обґрунтованого клопотання про його витребування у відповідача.

09.01.2023 від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, до якої додано належним чином засвідчену копію рішення 47 сесії 8 скликання Стрижавської селищної ради № 23 від 14.07.2022.

Таким чином, позивач усунув недоліки позовної заяви та у повному обсязі виконав ухвалу суду від 29.12.2022 про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою суду від 16.01.2023 відкрито провадження у цій справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

02.02.2023 поштою до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач позов заперечує та просить відмовити у його задоволення.

Відповідач зазначає, що згідно зі статтею 15 Закону України "Про оцінку земель" підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Нормативно-грошова оцінка земельних ділянок розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення проводиться не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Відповідач звертає увагу на ту обставину, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту Стрижавської селищної ради затверджена рішенням 23 сесії 6 скликання № 4 від 12.08.2012. Водночас технічною документацією, затвердженою цим рішенням, була також проведена нормативна грошова оцінка земель сільськогосподарського призначення на території смт. Стрижавка Вінницького району Вінницької області, до складу яких належить й земельна ділянка з кадастровим номером :02:009:1256, яка перебуває в оренді у позивача.

Також, на думку відповідача, рішення Стрижавської селищної ради № 4 від 12.08.2012 є чинним та підлягає застосуванню для визначення розміру орендної плати за користування вказаною земельною ділянкою.

Крім того, відповідач зазначає, що Стрижавською селищною радою на 47 сесії 8 скликання від 14.07.2022 було прийнято рішення № 23, яким вирішено розробити технічну документацію з нормативно грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :02:009:1256. На виконання такого рішення були направлені запити до проектних організацій з метою отримання цінових пропозицій на розроблення відповідної технічної документації, у відповідь на які, зокрема, листом від 03.11.2022 № 613 ДП "Вінницький науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" було повідомлено, що чинною Методикою нормативної грошової оцінки земельних ділянок не передбачено визначення нормативно грошової оцінки окремої земельної ділянки в межах населених пунктів.

Таким чином, відповідач вважає, що підстави для надання позивачу дозволу на розроблення технічної документації з нормативно грошової оцінки земельної ділянки відсутні.

08.02.2023 до суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач просить задовольнити позовні вимоги з підстав, наведених у позові. Додатково позивач зазначає, що проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки для визначення розміру орендної плати за користування земельною ділянкою державної та комунальної власності є обов`язковим. Водночас звернення орендаря земельної ділянки за отриманням дозволу на розроблення відповідної технічної документації не суперечить чинному законодавству та не порушує будь-чиїх прав, а навпаки буде сприяти наповненню бюджету, що, у свою чергу, відповідатиме інтересам держави та територіальної громади.

Інших заяв по суті від сторін до суду не надходило.

Відповідно до ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Вивчивши матеріали справи в їх сукупності, оцінивши наведені сторонами доводи, суд встановив таке.

Як зазначає позивач та не заперечує відповідач, на підставі договору оренди позивач користується земельною ділянкою комунальної власності, кадастровий номер :02:009:1256, загальна площа 4,6164 га, цільове призначення 01.13 "для іншого сільськогосподарського призначення", яка розташована в АДРЕСА_1 .

30.06.2022 позивач звернувся до відповідача з клопотанням про надання йому дозволу на розроблення технічної документації щодо нормативної грошової оцінки вказаної земельної ділянки.

Рішенням 47 сесії 8 скликання Стрижавської селищної ради № 23 від 14.07.2022 вирішено розробити технічну документацію з нормативно грошової оцінки земельної ділянки комунальної власності з кадастровим номером :02:009:1256 загальною площею 4,6164 га, цільове призначення 01.13 "для іншого сільськогосподарського призначення", що розташована на території Стрижавської територіальної громади смт. Стрижавка, провулок 3-й Київський, 16. Стрижавському селищному голові доручено замовити розроблення такої документації, а виконавчому комітету забезпечити організацію та здійснення її розроблення.

19.07.2022 та 23.10.2022 року позивач звернувся до відповідача із запитами, в яких просив надати інформацію про землевпорядну організацію, яка розроблятиме технічну документацію з нормативної грошової оцінки орендованої земельної ділянки.

Листом від 26.07.2022 № 44-запит відповідач повідомив позивача, що на даний час селищною радою не укладено договору з будь-якою проектною організацією на розробку технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки комунальної власності площею 4,6164 га, кадастровий номер :02:009:1256, цільове призначення 01.13 "для іншого сільськогосподарського призначення", що розташована на території Стрижавської територіальної громади, смт. Стрижавка, провулок 3-й Київський, 16.

Листом від 03.11.2022 № запит № 60 відповідач повідомив позивача, що для отримання цінових пропозицій з виконання такого виду робіт та забезпечення ефективного і прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель з метою розвитку добросовісної конкуренції направлено ряд запитів до проектних організацій. Інформація про вартість робіт до селищної ради не надходила.

28.10.2022 позивач повторно звернувся до відповідача з клопотанням про надання йому дозволу на розроблення технічної документації щодо нормативної грошової оцінки цієї ж земельної ділянки.

Рішенням 52 сесії 8 скликання Стрижавської селищної ради № 27 від 02.12.2022 у наданні відповідного дозволу відмовлено.

Вважаючи вказане рішення протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Вдаючись до оцінки спірних правовідносин та встановлених під час розгляду справи обставин, суд керується такими мотивами.

Відповідно до статті 143 Конституції України територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності; затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання; затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання; встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону; забезпечують проведення місцевих референдумів та реалізацію їх результатів; утворюють, реорганізовують та ліквідовують комунальні підприємства, організації і установи, а також здійснюють контроль за їх діяльністю; вирішують інші питання місцевого значення, віднесені законом до їхньої компетенції.

Згідно із пунктами 24, 34, 35 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання встановлення місцевих податків і зборів відповідно до Податкового кодексу України, затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України, вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Частинами першою, другою, п`ятою, дванадцятою статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Відповідно до статті 12 Земельного кодексу України (далі ЗК України) до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст, зокрема, належить: розпорядження землями комунальної власності, територіальних громад; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу; організація землеустрою; вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

За змістом положень статті 80 ЗК України суб`єктами права власності на землю є, зокрема, громадяни та юридичні особи на землі приватної власності та територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, на землі комунальної власності.

Згідно з частинами першою, другою статті 83 ЗК України землі, які належать на праві власності територіальним громадам є комунальною власністю.

У комунальній власності перебувають: а) усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності; б) земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування; в) землі та земельні ділянки за межами населених пунктів, що передані або перейшли у комунальну власність із земель державної власності відповідно до закону.

Відповідно до частини другої, третьої статті 201 ЗК України залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.

Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні визначаються Законом України від 11 грудня 2003 року № 1378-IV "Про оцінку земель" (далі Закон № 1378-IV).

Відповідно до статті 1 Закону № 1378-IV) нормативна грошова оцінка земельних ділянок капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Частиною п`ятою статті 5 Закону № 1378-IV установлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Згідно із частиною третьою статті 7 Закону № 1378-IV розробниками технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок є особи, які згідно із Законом України "Про землеустрій" мають право на здійснення діяльності у сфері землеустрою. Відповідність технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок положенням нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил засвідчується: у паперовій формі підписом та особистою печаткою сертифікованого інженера-землевпорядника; в електронній формі електронним цифровим підписом сертифікованого інженера-землевпорядника згідно із законодавством про використання електронного цифрового підпису.

Приписами частини першої статті 13 Закону № 1378-IV визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності; визначення розміру державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом; визначення втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва; розробки показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель; відчуження земельних ділянок площею понад 50 гектарів, що належать до державної або комунальної власності, для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд; проведення інвентаризації масиву земель сільськогосподарського призначення (у разі якщо попередня нормативна грошова оцінка земельних ділянок у цьому масиві не проводилася протягом 5 років до дня прийняття уповноваженим органом рішення про проведення такої інвентаризації).

Відповідно до частини першої статті 15 Закону № 1378-IV підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Статтею 18 Закону № 1378-IV передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення не рідше ніж один раз на 7-10 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Згідно із частиною першою статті 20 Закону № 1378-IV за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Частиною першою статті 23 Закону № 1378-IV передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації.

Судом встановлено, що позивач ініціює перед відповідачем проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки за кадастровим номером :02:009:1256 з метою правильного визначення розміру орендної плати за користування цієї земельною ділянкою комунальної власності, враховуючи те, що існуюча на сьогодні нормативна грошова оцінка не може поширюватися на орендовану позивачем земельну ділянку, оскільки в ній відсутня оцінка виду земельних угідь за кодом 01.13 "для іншого сільськогосподарського призначення", вид використання земельної ділянки: для обслуговування господарських дворів.

Вказані доводи суд вважає обґрунтованими і такими, що підтверджуються судовими рішеннями, які набрали законної сили.

Так, у постанові Сьомого апеляційного адміністративного суду від 25.03.2022 у справі № 120/9104/21-а за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення колегією суддів зазначено, що у рішенні 23 сесії 6 скликання Стрижавської селищної ради № 4 від 12.08.2012 нормативна грошова оцінка саме цього виду земельних угідь за кодом 01.13 для іншого сільськогосподарського призначення, категорія земель: землі сільськогосподарського призначення; вид використання земельної ділянки: для обслуговування господарських дворів відсутня.

Аналогічна обставина встановлена рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 15.02.2022 у справі 120/112/21-а за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання дій протиправними, скасування податкових повідомлень-рішень.

Відтак суд відхиляє твердження відповідача про те, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення на території смт. Стрижавка Вінницького району Вінницької області, яка затверджена рішенням Стрижавської селищної ради № 4 від 12.08.2012, поширює свою дію на земельну ділянку за кадастровим номером :02:009:1256, що перебуває в оренді у позивача.

Більше того, наведені твердження відповідача спростовуються не лише вищезазначеними судовими рішеннями, у яких досліджена та встановлена відповідна обставинам, але й також рішенням 47 сесії 8 скликання Стрижавської селищної ради № 23 від 14.07.2022, яким вирішено розробити технічну документацію з нормативно грошової оцінки земельної ділянки комунальної власності з кадастровим номером :02:009:1256 загальною площею 4,6164 га, цільове призначення 01.13 "для іншого сільськогосподарського призначення", що розташована на території АДРЕСА_1 .

На переконання суду, прийняттям вказаного рішення відповідач фактично визнав той факт, що, по-перше, нормативна грошова оцінка земель, затверджена рішенням Стрижавської селищної ради № 4 від 12.08.2012, не є застосовною до земельної ділянки, яка використовується позивачем, і, по-друге, що на сьогоднішній день відсутня нормативна грошова оцінка такої земельної ділянки за кодом 01.13.

Крім того, суд звертає увагу на положення частини другої статті 18 Закону України "Про оцінку земель", в силу яких нормативну грошову оцінку земельних ділянок в межах населених пунктів необхідно проводити не рідше ніж один раз на 5-7 років, незалежно від цільового використання таких земельних ділянок.

Отже, з урахуванням вищезазначених вимог закону, а також беручи до уваги висновки суду за наслідками розгляду адміністративних справ за №№ 120/9104/21-а та 10/112/21-а, стає очевидною необхідність у проведенні на сьогоднішній день нормативної грошової оцінки земельної ділянки за кадастровим номером :02:009:1256, навіть незважаючи на наявність рішення Стрижавської селищної ради № 4 від 12.08.2012.

При цьому, на думку суду, обов`язок з проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки несе саме відповідач, як власник (розпорядник) відповідної земельної ділянки комунальної власності, який з метою визначення розміру земельного податку зобов`язаний провести нормативну грошову оцінку земельної ділянки на виконання приписів статті 201 ЗК України та статті 18 Закону України "Про оцінку земель", а також враховуючи його повноваження, як органу місцевого самоврядування, у сфері земельних правовідносин.

Позивач вказує на те, що 5 січня 2021 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 6 "Про внесення змін до порядків, затверджених постановами Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 р. № 1051 і від 7 лютого 2018 р. № 105", відповідно до якої можливість замовляти проведення нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки надано або власнику, або землекористувачу. Тому, як вважає позивач, відповідач може надати йому дозвіл на розроблення технічної документації щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка перебуває в оренді.

Однак зазначені доводи суд вважає помилковими.

Відповідно до абзацу 2 пункту 24 Порядку проведення загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 лютого 2018 р. № 105 (із змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 05.01.2021 р. № 6), власник або землекористувач земельної ділянки сільськогосподарського призначення приватної власності може замовити проведення нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки в порядку, передбаченому частиною другою статті 15 Закону України "Про оцінку земель". В іншому випадку для визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки сільськогосподарського призначення приватної власності використовуються відомості про оцінку.

Тобто, відповідно до зазначених нормативних положень замовником проведення нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки може бути власник або землекористувач земельної ділянки сільськогосподарського призначення приватної форми власності.

Натомість земельна ділянка за кадастровим номером :02:009:1256 перебуває у комунальній власності, а отже, норми Положення, на які посилається позивач, у даному випадку не підлягають до застосування та не підтверджують право позивача на отримання дозволу на розроблення документації щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що при зверненні до суду з цим позовом позивачем обрано неналежний спосіб захисту своїх прав та інтересів у спірних правовідносинах, позаяк позивач не наділений законним правом виступати замовником проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки комунальної власності, але водночас, як особа, яка заінтересована у проведенні такої оцінки, вправі оскаржувати бездіяльність відповідача щодо її проведення, зокрема ураховуючи те, що такий обов`язок не лише визначений законом, про що судом зазначено вище, але й виник у відповідача у зв`язку з прийняттям обов`язкового до виконання рішення № 23 від 14.07.2022.

Суд зазначає, що адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен встановити, що у зв`язку з прийняттям рішення, дією або бездіяльністю суб`єктом владних повноважень порушуються індивідуально-виражені права позивача.

Водночас право на звернення до адміністративного суду з позовом не завжди співпадає з правом на судовий захист, яке закріплено у статті 5 КАС України. Саме по собі звернення до адміністративного суду за захистом ще не означає, що суд зобов`язаний надати такий захист. Адже для того, щоб було надано судовий захист суд повинен встановити, що особа дійсно має право, свободу та інтерес, про захист яких вона просить, і що це право, свобода чи інтерес порушені рішенням, дією або бездіяльністю відповідача у публічно-правових відносинах, які оскаржуються.

Відсутність порушеного права або невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Відповідно до положень статтей 9, 90 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Статтею 242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до пункту 29 рішення ЄСПЛ у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 року, пункт 1 статті 6 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Також суд враховує Висновок № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому зазначений Висновок акцентує увагу на тому, що згідно з практикою ЄСПЛ очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а, крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Крім того, суд бере до уваги позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема, у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відтак, перевіривши ключові доводи сторін та оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до переконання, що у задоволенні вимог адміністративного позову належить відмовити.

Враховуючи положення статті 139 КАС України, позивач немає права на відшкодування будь-яких понесених у цій справі судових витрат.

Керуючись ст.ст. 72, 77, 90, 139, 242, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у випадку розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

1) позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 );

3) відповідач: Стрижавська селищна рада Вінницького району Вінницької області (, місцезнаходження: вул. 40-річчя Перемоги, 7, смт. Стрижавка, Вінницький район, Вінницька область, 23210).

Повне судове рішення складено 15.03.2023.

Суддя Сало Павло Ігорович