Справа № 580/1704/23
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2023-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про прийняття позовної заяви до розгляду
та відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі
13 березня 2023 року справа № 580/1704/23
м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 від імені ОСОБА_2 до Служби безпеки України про визнання протиправними дій і зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИЛА:

07.03.2023 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) від імені ОСОБА_2 (поштова адреса: АДРЕСА_1 , місце перебування: м.Черкаси, с.Оршанець, (Військова частина НОМЕР_1 ); РНОКПП НОМЕР_2 ) (далі позивач) до Служби безпеки України (01601, м.Київ, вул.Малопідвальна, будинок 16; ) (далі відповідач) про:

визнання протиправними дій щодо обчислення та виплати йому грошового забезпечення з 30.01.2020 до 31.12.2020 без урахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01.01.2020;

зобов`язання здійснити перерахунок грошового забезпечення з 30.01.2020 до 31.12.2020 з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01.01.2020 на відповідний тарифний коефіцієнт та провести їх виплату з урахування раніше виплачених сум;

визнання протиправними дій щодо обчислення та виплати йому грошового забезпечення з 01.01.2021 до 30.04.2021, одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби, грошової компенсації за невикористану додаткову відпустку, як учаснику бойових дій, за 2018-2021 роки без урахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01.01.2021;

зобов`язання відповідача здійснити перерахунок грошового забезпечення з 01.01.2021 до 30.04.2021, одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби, грошової компенсації за невикористану додаткову відпустку, як учаснику бойових дій, за 2018-2021 роки з урахування посадового окладу та окладу за військови званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01.01.2021 на відповідний тарифний коефіцієнт, та провести їх виплату з урахування раніше виплачених сум

Вважає, що відповідач неправильно, в порушення вимог чинного законодавства України нараховував та виплачував йому грошове забезпечення, у зв`язку з чим він отримував виплати у меншому розмірі.

До позовної заяви додав клопотання про:

розгляд справи за його відсутності та його представника;

поновлення строків звернення до суду та відкриття провадження у справі.

Обгрунтовуючи зазначив, що позивач у період з 16.03.2022 до теперішнього часу проходить службу у Військовій частині НОМЕР_1 , що підтверджується довідкою (додаток №5 до позовної заяви). Посилався на постанову Верховного Суду від 29.09.2022 у справі №500/1912/22, згідно з якою проходження військової служби є поважною причиною для поновлення строків звернення до суду. Після внесення Законом №2352-ІХ змін до ч.2 ст.233 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) встановлено строк звернення до суду у справах про звільнення (місячний строк з дня вручення копії наказу розпорядження) про звілнення), а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні (тримісячний строк з дня одержання працівником письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні). Водночас відповідно до п.1 глави ХІХ «Прикінцеві положення» КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені ст.233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Зазначена норма є імперативною. Постановою Уряду від 23.12.2022 №1423 «Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 №338 і постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236» дію карантину продовжено до 30.04.2023. Тому вважає, що з урахуванням п.1 глави ХІХ «Прикінцеві положення» КЗпП України строки, визначені ст.233 зазначеного Кодексу автоматично продовжено до 30.04.2023. Додатково посилався на постанову Верховного Суду від 19.01.2023 у справі №460/17052/21, в якій зазначено, що запровадження карантину є поважною причиною для поновлення строків звернення до суду.

Спір виник із публічно-правових відносин, належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства. Позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Суд врахував, що зазначений спір пов`язаний з проходженням публічної служби позивачем, а саме щодо нарахування та виплати позивачу грошового забезпечення.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України від 20.12.1991 №2011-ХІІ Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей (далі Закон №2011-ХІІ) держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів. На підставі ч.2 вказаної норми до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія), одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Позивач звернувся з позовними вимогами щодо обчислення та виплати йому грошового забезпечення з 30.01.2020 до 31.12.2020 без урахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», станом на 01.01.2020 та щодо обчислення та виплати йому грошового забезпечення з 01.01.2021 до 30.04.2021, одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби, грошової компенсації за невикористану додаткову відпустку, як учаснику бойових дій, за 2018-2021 роки без урахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01.01.2021.

Відповідно до частин 8, 14, 17-19 ст.10-1 Закону №2011-XII військовослужбовцям, крім військовослужбовців строкової військової служби, додаткові відпустки у зв`язку з навчанням, творчі відпустки та соціальні відпустки надаються відповідно до Закону України Про відпустки. Інші додаткові відпустки надаються їм на підставах та в порядку, визначених відповідними законами України. У рік звільнення зазначених в абзацах першому та другому цього пункту військовослужбовців зі служби у разі невикористання ними щорічної основноїабо додаткової відпустки їм виплачується грошова компенсація за всі невикористані дні щорічної основної відпустки, а також дні додаткової відпустки, у тому числі військовослужбовцям-жінкам, які мають дітей. Тобто, така компенсація підлягає виплаті під час звільнення зі служби.

Пунктрм 1.3. Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Держкомстату України 13.01.2004 №5 (далі - Інструкція) передбачено, що Фонд оплати праці складається з: фонду основної заробітної плати, фонду додаткової заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат.

Фонд основної заробітної плати включає нарахування винагороди за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадових обов`язків) (п2.1 Інструкції).

Згідно з п.2.2 Інструкції фонд додаткової заробітної плати включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством, премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій.

Отже, оклад, одноразова грошова допомога при звільненні з військової служби, грошова компенсація за невикористану додаткову відпустку, як учаснику бойових дій, відносяться до фонду оплати праці, є грошовим забезпеченням позивача, а спір стосується оплати його служби.

Строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів врегульовані ст.233 КЗпП України, яка на момент виникнення спірних правовідносин у цій справі передбача, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.
Чинна редакція ст.233 КЗпП України передбачає:

"Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).
Для звернення роботодавця до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди.
Встановлений частиною третьою цієї статті строк застосовується і при зверненні до суду вищого у порядку підлеглості органу.".

Отже, спеціальною нормою щодо процесуальних строків для заявленого спору у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, є тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Довідкою Служби мобілізації та територіальної оборони Служби безпеки України від 09.08.2021 №12/2С-254/47 підтверджується, що позивач наказом голови СБ України від 30.04.2021 №580-ОС/дск звільнений з військової служби на п.п. «а» п.61, п.п. «г» (у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційних заходів) п.2 ч.5 ст.26 Закону України «Прог військовий обов`язок і військову службу» у запас СБ України. Із списків особового складу виключений з 30.04.2021.
Докази повідомлення позивача про нараховані та виплачені для звільнення коштів до позовної заяви не додані.

Відповідно до п.1 глави ХІХ «Прикінцеві положення» КЗпП України визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
Отже, визначені у ст.233 КЗпП України строки продовжуються на строк дії карантину. Вказана норма є імперативною та підлягає врахуванню судом.

На час звернення позивача до суду в Україні на підставі постанови Кабінету Міністрів України (далі КМУ) від 09.12.2020 №1236 у редакції постанови від 27.05.2022 діють карантинні обмеження з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Вказані обставини можуть свідчити, що позивач у період карантинних обмежень мав об`єктивні перешкоди для своєчасного звернення до адміністративного суду щодо невиплати відповідачем індексації грошового забезпечення, в т.ч. через ризик його захворювання на COVID-19.

Суд зі вказаного питання на виконання ч.5 ст.242 КАС України врахував висновки Верховного суду (далі ВС) у постанові від 19.01.2023 у справі №460/17052/21 ВС, який проаналізував норми ст.233 КЗпП України та серед іншого зазначив:

«… До складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.
20. Отож, до "усіх виплат", право на отримання яких має працівник відповідно до умов трудового договору та державних гарантій, встановлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових правовідносинах з роботодавцем (посадовий оклад, оклад за військовим званням, компенсація за невикористані відпустки, інші виплати), також належить і виплата надбавки та премії, які, відповідно, є складовою заробітної плати.
...23. Крім того, суд наголошує, що відповідно до пункту першого глави XIX "Прикінцеві положення" КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
24. Постановою Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2022 року № 1423 "Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. № 338 і постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236" дію карантину через COVID-19 продовжено до 30 квітня 2023 року.
25. З огляду на вказане, доводи касаційної скарги щодо пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду є помилковими, оскільки його право на звернення до суду із цим позовом відповідно до положень частини другої статті 233 КЗпП України (в редакції, чинній до 19 липня 2022 року) не обмежене будь-яким строком.».
Тому суд дійшов висновку про відсутність підстав вважати пропущеним строк звернення до суду та відсутність підстав для його поновлення.

Оскільки позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 КАС України, наявні підстави прийняти її до розгляду та відкрити провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. З огляду на вимоги ч.3 ст.257 КАС України, враховуючи характер спірних правовідносин, зміст заявлених позовних вимог та предмету доказування, обсяг наданих доказів, справа не має значної складності. Позивач не просив розгляд справи здійснювати з викликом сторін. Кількість учасників не є значною, а викладені в позовній заяві обставини не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Тому можливо її розглянути та вирішити за правилами спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами без проведення судового засідання та повідомлення сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч.7 ст.262 КАС України). Зазначене клопотання має бути обґрунтованим.

Отже, у випадку бажання учасників взяти участь у судовому засіданні відповідні обґрунтовані клопотання вони мають надати суду у вищевказаний строк.

Водночас позивач має врахувати, що згідно з ч.3, 4 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Тобто, суд має право переглянути власний висновок щодо поважності причин звернення особи в суд з пропуском встановленого законом строку.

Керуючись ст. ст.2-16, 53, 160, 168, 171, 243, 248, 259-263 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) від імені ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) про поновлення строків звернення до суду.
Прийняти позовну заяву ОСОБА_1 від імені ОСОБА_2 до розгляду та відкрити провадження у справі, а розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

2. Задовольнити повністю клопотання позивача про розгляд справи за його відсутності та його представника.

3. Повідомити учасників, що судовий розгляд відбудеться суддею Бабич А.М. одноособово в залі Черкаського окружного адміністративного суду за адресою: бульвар Шевченка, 117, місто Черкаси, 18002.

У випадку бажання учасників взяти участь у судовому засіданні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. Учасники мають право заявити клопотання про розгляд справи без їх участі та надати обґрунтовані заперечення на розгляд справи у спрощеному провадженні.

4. Встановити відповідачу строк, тривалістю п`ятнадцять днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі, для надіслання: суду - відзиву на позовну заяву та всіх письмових і електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову (за наявності); позивачу - копії відзиву та доданих до нього документів. Зобов`язати відповідача в разі надання відзиву зазначити у ньому, серед іншого, конкретні правові підстави та фактичні обставини спірних дій. Зобов`язати надати суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали належним чином завірені копії: матеріалів, з якими позивач звертався для проведення перерахунку та виплати грошового забезпечення, а також документів, що стали підставою для відмови у такому перерахунку та виплаті, докази їх розгляду уповноваженою посадовою особою відповідача; засвідчені копії наказів про призначення, зміни посад, звільнення позивача від служби у позивача та відомостей про нараховане та виплачене йому грошове забезпечення за вказані вище періоди в розрізі всіх його складових, у т.ч. обгрунтування визначення посадових окладів позивачу на вказані в позовній заяві дати (копії наказів тощо). Зобов`язати відповідача у разі неможливості надати наявні докази у п`ятиденний строк письмово повідомити суд про причини та надати на їх підтвердження відповідні докази. Попередити, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин спір буде вирішено за наявними матеріалами справи або оцінено, як визнання позову.

Встановити позивачу строк тривалістю 5 днів з дня отримання відзиву для надання суду відповіді.

5. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

6. Копію ухвали направити учасникам спору.

7. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Анжеліка БАБИЧ