Справа № 520/26413/21
Суддя: Мартинюк Н.М.
Дата ухвалення: 2023-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 березня 2023 року

м. Київ

справа №520/26413/21

адміністративне провадження №К/990/6738/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Мартинюк Н.М.,

суддів - Жука А.В., Мельник-Томенко Ж.М.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 13 грудня 2022 року у справі №520/26413/21 за позовом ОСОБА_1 до Слобожанської митниці Держмитслужби Державна митна служба України, Харківської митниці Державна митна служба України про визнання протиправними та скасування попередження, наказу, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 пред`явив позов до Слобожанської митниці Держмитслужби Державна митна служба України, Харківської митниці Державна митна служба України, у якому просив суд:

- визнати протиправним і скасувати попередження про можливе наступне звільнення у зв`язку з реорганізацією Слобожанської митниці Держмитслужби шляхом її приєднання до Державної митної служби України ОСОБА_1 головного державного інспектора митного поста «Залізничний» від 29 червня 2021 року;

- визнати протиправним і скасувати наказ №307-о від 8 липня 2021 року Слобожанської митниці Держмитслужби Державної митної служби України про звільнення у порядку переведення до Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, в частині звільнення у порядку переведення ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним і скасувати наказ №34-о від 08.07.2021 Харківської митниці Держмитслужби України про призначення у порядку переведення зі Слобожанської митниці Держмитслужби, в частині призначення у порядку переведення ОСОБА_1 на посаду головного державного інспектора відділу технічних засобів митного контролю;

- зобов`язати Слобожанську митницю Держмитслужби Державної митної служби України відновити ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора митного поста «Залізничний», попередити ОСОБА_1 про можливе наступне звільнення у зв`язку з реорганізацією Слобожанської митниці Держмитслужби відповідно до вимог Закону України «Про державну службу» та запропонувати ОСОБА_1 посаду головного державного інспектора митного поста «Залізничний» Харківської митниці Державної митної служби України;

- зобов`язати Харківську митницю Державної митної служби України призначити ОСОБА_1 на посаду головного державного інспектора митного поста «Залізничний» Харківської митниці Державної митної служби України;

- стягнути з Харківської митниці Державної митної служби України на користь ОСОБА_1 різницю в оплаті праці за час виконання нижче оплачуваної роботи з дати призначення на посаду головного державного інспектора відділу технічних засобів митного контролю Харківської митниці, з 08.07.2021р., до дня призначення на посаду головного державного інспектора митного поста «Залізничний» Харківської митниці Державної митної служби України;

- стягнути солідарно з відповідачів моральну та матеріальну шкоду у розмірі 80000.0грн. (вісімдесят тисяч гривен 00 коп.).

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25 січня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу.

Не погоджуючись із цією ухвалою, позивач оскаржив її у апеляційному порядку.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 8 серпня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, з огляду на звернення до суду з апеляційною скаргою з пропуском процесуального строку.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13 грудня 2022 року ОСОБА_1 відмовлено у відкритті апеляційного провадження, з огляду на неусунення недоліків, визначених ухвалою суду.

Не погоджуючись із цим судовим рішенням, ОСОБА_1 звернувся із касаційною скаргою до Верховного Суду як суду касаційної інстанції в адміністративних справах відповідно до статті 327 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - "КАС України"), надіславши її 21 лютого 2023 року засобами поштового зв`язку.

Скаржник просить скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції й направити справу на новий розгляд до апеляційного суду.

Відповідно до частини першої статті 334 КАС України за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, Суд дійшов висновку, що касаційну скаргу належить залишити без руху, оскільки всупереч частині четвертій статті 330 КАС України до скарги не додано документу про сплату судового збору.

У касаційній скарзі скаржник зауважує на тому, що він як учасник бойових дій звільнений від сплати судового збору в усіх судових інстанціях відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до цієї норми від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У цьому контексті Суд зазначає, що зазначена норма має відсильний характер і не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року №3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» (надалі - «Закон № 3551-XII»). У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону №3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI викладено, з-поміж інших, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 9 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19, від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17.

На основі цього Суд дійшов висновку, що хоча вказана норма не містить вичерпного переліку порушених прав, однак порушені права нерозривно пов`язані саме із статусом учасника бойових дій, який, як і права такої особи, визначається спеціальним законом, а не усіх прав людини і громадянина, які в свою чергу встановлені Конституцією України та іншими законами.

Тож ураховуючи предмет спору в цій справі, судовий збір за звернення з касаційною скаргою належить сплачувати на загальних засадах.

Підпунктом 5 пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу суду встановлена на рівні одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Під дію названої норми підпадають ухвали місцевих адміністративних судів, визначені частиною другою статті 328 КАС України, та прийняті за результатом їх апеляційного перегляду постанови апеляційних адміністративних судів, якими вирішуються питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, інші процесуальні питання, та якщо ці ухвали можуть бути оскаржені у випадках, установлених процесуальним законом.

З огляду на предмет касаційного оскарження судовий збір за подачу цієї касаційної скарги слід обчислювати виходячи з підпункту 5 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» станом на 1 січня 2023 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить: 2684,00 гривень.

Відтак ставка судового збору, яку належить сплатити позивачу за звернення з цією касаційною скаргою, складає: 2684,00 грн.

Реквізити для сплати судового збору:

ГУК у м.Києві/Печерський район/22030102;

код отримувача ;

банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007;

код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

призначення платежу: "*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд)".

Поряд з цим, згідно з частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до частини другої вказаної статті учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених заявником підстав пропуску такого строку, суд дійде висновку про їхню поважність.

Для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених заявником в обґрунтування поважності підстав пропуску строку касаційного оскарження, такі доводи повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, з яких достовірно вбачається існування обставин, зазначених у заяві про поновлення строку.

Як вбачається з матеріалів касаційної скарги, ухвала апеляційного суду прийнята 13 грудня 2022 року, проте касаційну скаргу направлено до Верховного Суду поштою 21 лютого 2023 року, тобто з пропуском встановленого законодавством строку.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження позивач зазначив, що копію ухвали апеляційного суду отримав 30 січня 2023 року.

Для підтвердження цього факту скаржник надав копію конверта, яким оскаржувана постанова була надіслана судом на його поштову адресу, а також трекінг Укрпошти, яка містить дату вручення конверта - 30 січня 2023 року.

Оскільки скаржник отримав ухвалу апеляційного суду не в день її складання, а 30 січня 2023 року, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для поновлення скаржнику строку звернення до суду.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Отже, касаційна скарга подана після закінчення строку на касаційне оскарження і не відповідає вимогам статті 330 КАС України, а тому відповідно до частини другої статті 332 КАС України суд дійшов висновку про залишення її без руху зі встановленням особі, яка її подала, строку для усунення недоліків, а саме надання: документа про сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 330, 332 КАС України,

УХВАЛИВ:

Визнати поважними підстави пропуску строку ОСОБА_1 на касаційне оскарження ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 13 грудня 2022 року у справі №520/26413/21 і поновити його.

У задоволенні клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 13 грудня 2022 року у справі №520/26413/21 за позовом ОСОБА_1 до Слобожанської митниці Держмитслужби Державна митна служба України, Харківської митниці Державна митна служба України про визнання протиправними та скасування попередження, наказу, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати особі, яка подала касаційну скаргу, строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк є підставою для повернення касаційної скарги скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

..........................

...........................

...........................

Н.М. Мартинюк

А.В. Жук

Ж.М. Мельник-Томенко,

Судді Верховного Суду