Справа № 580/1789/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 березня 2023 року справа № 580/1789/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/1789/23

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Управління Служби безпеки України в Черкаській області (вул. Гоголя 240, м. Черкаси, 18000, )

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

09.03.2023 вх. № 9026/23 (ідентифікатор №169) позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління Служби безпеки України в Черкаській області, просить:

- визнати протиправними дії Управління Служби безпеки України в Черкаській області щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідки, оформленої листом від 30.09.2022 № 21/ІІІ-276/9/31;

- зобов`язати Управління Служби безпеки України в Черкаській області підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2021 за штатною військовою посадою, з якої було звільнено ОСОБА_1 , відповідно до вимог статей 43, 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ, статті 9 Закону України від 20.12.1991 № 2011-ХІІ, пункту 4 Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 у редакції до внесення змін постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 із відображенням відомостей про розміри реально виплачених основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премій, обчислених із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2021.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Відповідно до п. 4 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Згідно з п.9 частини 5 статті 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Позивач у порушення п.4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України не зазначив про захист якого саме права чи охоронюваного законом інтересу просить.

Під порушенням права розуміється позбавлення його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Позивач стверджує: звернувся до відповідача 12.09.2022 у зв`язку з набранням законної сили постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі № 826/6453/18, проте не зазначає де у цій справі йдеться про бюджет та прожитковий мінімум для обчислення на майбутнє - станом на 01.01.2021, проте не мотивує вимогу стосовно себе (пенсіонера - отримує пенсію) чи працюючих (отримують грошове забезпечення) у контексті твердження: відомостей про розміри реально виплачених основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премій, обчислених із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2021.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб (висновки у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 912/1856/16, від 14.05.2019 у справі № 910/11511/18, у справі №910/7164/19).

Верховний Суд у справі № 826/6453/18 ЄДРСР 106867632 касаційні скарги Пенсійного фонду України та Кабінету Міністрів України залишили без задоволення, а постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі № 826/6453/18 - без змін (зазначені в п. 6 Постанови № 103 зміни до підзаконних нормативно-правових актів випливають з інших пунктів Постанови № 103) які, у свою чергу, визнані судом протиправними та нечинними судовими рішеннями, які набрали законної сили, у справах № 826/3858/18 та № 826/12704/18 - визнано протиправним та скасовано п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб», у іншій частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.10.2019 залишене без змін) та зазначив: оскаржуваний пункт 6 Постанови № 103 всупереч вимогам частини третьої статті 1-1, статті 43, частини четвертої статті 63 та Закону № 2262-XII, протиправно змінює умови і норми пенсійного забезпечення військовослужбовців (п.18). ВС у справі № 826/6453/18 у розділі II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ зазначає: п.3. У постанові Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (Офіційний вісник України, 2017, № 77, ст. 2374; 2018, № 4, ст. 165): 1) пункт 4 викласти в такій редакції: « 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14».

Позивач не зазначає на виконання якого нормативно-правового акта відповідач зобов`язаний скласти довідку за якою формою відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону № 2262 у зв`язку із яким підвищенням грошового забезпечення за яким рішенням КМУ та/або у контексті визнання неконституційною якої саме частини ст.7 Закону про бюджет на відповідний рік станом на 01.01.2021.

Адміністративний суд не обмежений у виборі способів відновлення порушеного права особи і вправі обрати найбільш ефективний спосіб захисту такого права, який відповідає характеру порушення з урахуванням обставин конкретної справи, однак, перебирання непритаманних суду повноважень суб?єкта владних повноважень неможливе за відсутності всіх умов, необхідних для втручання у дискреційні повноваження відповідного суб?єкта. Рішення, яке приймається суб?єктом владних повноважень у межах його дискреційних повноважень є правомірним лише за умови, що воно відповідає всім критеріям, що визначені частиною другою статті 2 КАС України (висновки ВС у справі № 380/13558/21).

19.07.2022 набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» № 2352, яким внесені зміни до діючого законодавства про працю. Згідно з частиною першою та другою статті 233 Кодексу законів про працю України (строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів) викладені у редакції: «працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові під час звільнення, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому під час звільненні (стаття 116 КЗпП). Відповідно до редакції статті 234 КЗпП вказано, що поновлення строків, пропущених з поважних причин, можливе, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові під час звільнення (ст. 116 КЗпП), минуло не більше одного року.

Відповідно до норм частин 1-2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Усупереч вимог ст. 123 КАС України позивач не надає обгрунтованого клопотання. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, що є об`єктивно непереборними.

Відповідно до частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позовну вимогу позивач формує щодо довідки, оформленої листом від 30.09.2022 № 21/ІІІ-276/9/31, проте у листі про додатки та/або долучену довідку не йдеться. Позивач не обгрунтовує зв`язок висновків у справах від 22.01.2013 № 21-421а12 та 2а-86-08 у контексті спірних правовідносин.

Згідно з частиною 3 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач надав копію посвідчення серії НОМЕР_2 , проте довідки на підтвердження групи інвалідності як доказ звільнення від сплати судового збору не надає.

Усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України позивач не повідомляє про електронну пошту.

Позивач обирає спосіб захисту, що не передбачений ні п.3 - ні п.4 ч.1 ст.5 КАС України.

Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі №9901/35/19 під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, що має сформулюватися максимально чітко і зрозуміло. Ссоба, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Позивач не визначає учасником Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, клопотання не надає, проте правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача). Інститут третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, зумовлений, перш за все, необхідністю забезпечити можливість здійснення відповідними суб`єктами прав та обов`язків.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 5, 19, 123, 160, 161, 169, 241, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: нової редакції позову із дотриманням вимог ст.160, 161 КАС України - повідомленням про електронну пошту позивача; обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; надання доказів на підтвердження протиправної бездіяльності відповідача, починаючи з 01.01.2021; обрання належного формалізованого способу захисту відповідно до ст.5 у контексті повноважень суду відповідно до ст.245 КАС України; обґрунтованого клопотання про поновлення пропуску строку звернення до суду; клопотання щодо участі у цій справі Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА