Справа № 520/26236/21
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2023-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 березня 2023 р. Справа № 520/26236/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Жигилія С.П.,

Суддів: Перцової Т.С. , Русанової В.Б. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Сумської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2022 по справі № 520/26236/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ШЕРВУЛ"

до Сумської митниці

про визнання протиправними та скасування рішень та карток відмови,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2022 задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ШЕРВУЛ" до Сумської митниці про визнання протиправними та скасування рішень та карток відмови.

На зазначене судове рішення відповідач 03.11.2022 подав апеляційну скаргу. До апеляційної скарги скаржником додано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції в обґрунтування якого відповідач зазначив, що станом на 01.10.2022 рішення суду першої інстанції у письмовому вигляді на адресу Сумської митниці не надходило. У зв`язку з перебоями з електропостачанням та недосконалою роботою в системі "Електронний суд" рішення суду не було виявлено до отримання заяви ТОВ "ШЕРВУЛ" від 27.10.2022 № 91 до якої було додано його копію.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху та встановлено скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду вмотивованої заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням поважних підстав його пропуску.

На виконання вимог цієї ухвали від Сумської митниці до суду надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення в обґрунтування якої відповідач зазначив, що оскаржуване судове рішення до Сумської митниці станом на 02.03.2023 у визначений спосіб статтею ч. 6 ст. 251 КАС України, не надходило, ані на електронну адресу, ані на поштову адресу Сумської митниці. Звертає увагу суду, що у зв`язку з недосконалою роботою системи «Електронний суд» та в умовах систематичного відключення електропостачання в Сумській області Сумською митницею рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2022 по справі №520/26236/21 в електронному кабінеті 03.09.2022 о 23:13 год. виявлено не було, та й не могло бути виявлено, оскільки таке направлення відбувалося в неробочий час відповідача, коли всі прилади електроживлення були вимкнені, а саме: 03.09.2022 об 23.13 год. припадає на північ суботи, що викликає сумніви у відповідача, що в цей період часу працював Харківський окружний адміністративний суд та здійснював відправлення пошти. Очевидно відбувся збій у відправленні. Також. Сумська митниця просить звернути увагу суду, що в розділі «Повідомлення» системи «Електронний суд» не надійшло оповіщення про надходження зазначеного вище рішення суду, що лише підтверджує можливий факт збою у відправці та доставленні рішення.

Вказує, що фактично Сумська митниця дізналася про складання повного тексту рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2022 по справі № 520/26236/21 з моменту отримання заяви ТОВ «ШЕРВУЛ» від 27.10.2022 року №91 «Про повернення помилково сплачених суми митних платежів» до якої і було додано копію рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2022 по справі № 520/26236/21. Відтак, представник митниці, отримавши 27.10.2022 рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2022 по справі № 520/26236/21 якнайшвидше, без зволікання часу подав 03.11.2022 року апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку засобами поштового зв`язку.

Перевіривши доводи заяви відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та матеріали справи, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ч. 3 ст. 295 КАС України, строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Питання поновлення та продовження процесуальних строків урегульоване статтею 121 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Згідно з усталеної практики Верховного Суду, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом (Постанова Верховного Суду від 27.11.2018 у справі № 473/2236/17).

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статей 2, 8 Кодексу адміністративного судочинства України однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини 2 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стосовно посилання відповідача на те, що оскаржуване судове рішення у встановлений ст. 251 КАС України спосіб не надходило на адресу Сумської митниці, суд зазначає, що вказаним доводам вже надавалась оцінка в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху.

Так, відповідно до ч.7 ст.18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Вища рада правосуддя рішенням від 17.08.2021р. за №1845/0/15-21 затвердила «Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

З 05.10.2021р. почали функціонувати підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та підсистема відеоконференцзв`язку.

Пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, передбачено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з п.37 розділу ІІІ Положення наведеного розділу, підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.

До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя.

Таким чином, у зв`язку з початком функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС з 05 жовтня 2021 року, обмін документами та інформацією (надсилання та отримання документів та інформації, спільна робота з документами) між судами, іншими органами та установами в системі правосуддя, учасниками судового процесу, здійснюється в електронній формі.

Відповідно пункту 2 частини 6 статті 251 КАС днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення. (п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України).

Відповідно до п. 42 розділу ІІІ Положення, засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі.

В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

Отже, аналіз наведених норм у системному зв`язку з положенням пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України дає підстави для висновку, що оскільки днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи, а сервіс Електронного кабінету ЄСІТС за приписами Положення про ЄСІТС є саме такою адресою, то надсилання процесуальних документів за допомогою підсистем ЄСІТС «Електронний кабінет» та «Електронний суд» є днем вручення судового рішення, за умови отримання відповідного повідомлення про його доставлення.

Згідно з наявною у матеріалах справи довідкою про доставку електронного листа від 05.09.2022, складеною відповідальним працівником Харківського окружного адміністративного суду, рішення суду першої інстанції від 02.09.2022 було надіслано в електронному вигляді та доставлено до електронного кабінету відповідача 03.09.2022 о 23:13 год. (а.с. 57).

Відтак, датою вручення копії рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2022 Сумській митниці є 04 вересня 2022 року.

Стосовно посилання відповідача на те, що рішення суду першої інстанції не було виявлено у зв`язку з недосконалою роботою системи "Електронний суд" та в умовах систематичного відключення електропостачання в Сумській області, суд зазначає, що жодних доказів в підтвердження зазначених технічних обмежень у період з 04.09.2022 по 04.10.2022, тобто протягом строку встановленого для оскарження судового рішення з моменту отримання його копії, зокрема таких от, як графіки відключень електроенергії, акти фіксації відсутності електроенергії в приміщенні Сумської митниці, відповідач суду не надав, як і не надав жодних доказів на підтвердження збоїв у роботі підсистеми "Електронний суд" у вказаний період та не надходження у зв`язку з цим до Електронного кабінету відповідача надісланих судом документів.

Посилання відповідача, в обґрунтування доводів про збій у роботі підсистеми Електронний суд, на те, що надсилання оскаржуваного судового рішення відбувалося в неробочий час відповідача, коли всі прилади електроживлення були вимкнені, а саме: 03.09.2022 об 23.13 год., суд зазначає, що процесуальні документи в автоматичному режимі надсилаються до Електронних кабінетів учасників справи після їх внесення до відповідних автоматизованих систем та підписання кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), тому доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі в неробочий час не свідчить про наявність збою у роботі підсистеми.

Таким чином, відповідачем не наведено підстав пропуску строку на апеляційне оскарження, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення скаржника та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для направлення цієї апеляційної скарги в період з 04.09.2022 (дати отримання копії рішення суду першої інстанції) по 03.11.2022 (день подання апеляційної скарги).

Відповідно до приписів статті 44 КАС України відповідач, який діє як суб`єкт владних повноважень, і має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Устименко проти України» від 06 жовтня 2015 року Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Європейський суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом певного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип правової визначеності, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Таким чином, оцінивши доводи заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання поважними причин пропуску скаржником строку на апеляційне оскарження, оскільки зазначені апелянтом обставини не підтверджені документально, не є об`єктивними та не пов`язані з дійсними істотними перешкодами для своєчасного вчинення особою процесуальних дій в конкретній справі.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Отже, беручи до уваги пропуск відповідачем строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, відсутність належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску такого строку, колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті апеляційного провадження належить відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними наведені у клопотанні Сумської митниці причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення, клопотання Сумської митниці про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення - залишити без задоволення.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Сумської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2022 року по справі № 520/26236/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ШЕРВУЛ" до Сумської митниці про визнання протиправними та скасування рішень та карток відмови.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) Т.С. Перцова В.Б. Русанова