Справа № 160/1674/23
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 березня 2023 року Справа №160/1674/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро клопотання представника Головного у правління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області Вуйциха Олега Володимировича про розгляд справи в судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін в режимі відеоконференції у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до відповідача-1: Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, відповідача-2: Головного у правління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

31.01.2023 року (до відділення поштового зв`язку таку подано 25.01.2023 року) до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до відповідача-1: Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, відповідача-2: Головного у правління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про відмову у призначенні пенсії № 56 від 25.08.2022 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) від 16.08.2022 року про призначення пенсії за віком, зарахувавши до страхового стажу період роботи з 01.11.1993 року по 25.10.1994 року та період здійснення підприємницької діяльності з 25.10.1994 року по 10.10.1997 року.

Означені позовні вимоги вмотивовані протиправністю дій ПФУ щодо відмови у призначенні пенсії позивачу за віком у відповідності до вимог ст. 26 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Тож, на думку позивача спірне рішення про відмову у призначенні пенсії № 56 від 25.08.2022 року є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки останнє було поверхнево розглянуто надані документи, ПФУ не вчинено дій, спрямованих на перевірку наданих документів, в оскаржуваному рішенні відсутні законні обґрунтування причин не зарахування до страхового стажу періодів роботи на відповідних посадах.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.01.2023 року, зазначена вище справа була розподілена та 01.02.2023 року передана судді Пруднику С.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2023 року вказану позовну заяву було залишено без руху через невідповідність вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України.

У встановлений ухвалою суду від 06.02.2023 року строк позивач усунув недоліки адміністративного позову.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.02.2023 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд за правилами спрощеного провадження без виклику учасників справи. Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області та Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області подати до суду у строк до 07.03.2023 року: засвідчену належним чином у відповідності до вимог ст. 94 КАС України копію пенсійної справи відносно ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ); засвідчену належним чином у відповідності до вимог ст. 94 КАС України копію рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про відмову у призначенні пенсії № 56 від 25.08.2022 року; письмові та вмотивовані пояснення щодо незарахування до страхового стажу періоду роботи ОСОБА_1 з 01.11.1993 року по 25.10.1994 року та періоду здійснення підприємницької діяльності з 25.10.1994 року по 10.10.1997 року.

14.03.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшло сформована 13.03.2023 року через систему «Електронний суд» клопотання представника Головного у правління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області Вуйциха Олега Володимировича про розгляд справи в судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін в режимі відеоконференції.

Вирішуючи дане клопотання щодо розгляду справи в судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін, суд враховує наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тож, відповідно до ч. 6 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини", заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії", заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

В даному випадку кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними ст. 44 КАС України із урахуванням норм, передбачених главою 10 "Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження" КАС України.

Представник відповідача не навів обґрунтованих підстав того, що справа не може бути розглянута без попереднього усного заслуховування пояснень сторін щодо суті спору.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Проаналізувавши матеріали позовної заяви, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, суд не вбачає необхідності надання пояснень представниками сторін у зазначеній справі, а тому дійшов висновку, що підстави для її розгляду за участю сторін відсутні. У зв`язку з чим відсутні і підстави для задоволення клопотання представника Головного у правління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області Вуйциха Олега Володимировича про розгляд справи в судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін.

Щодо участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 195 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Згідно ч. 2 ст. 195 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Натомість, представником Головного у правління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області Вуйциха Олега Володимировича до означеного клопотання не додані докази щодо його направлення іншим учасникам справи.

Приписами ч. 3 статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 7 ст. 195 КАС України у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом (ч. 5 ст. 195 КАС України).

Як вказав Верховний Суд в ухвалі від 05.06.2018 року у справі № 554/8322/16-а, аналіз статті 195 КАС свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Зазначена стаття не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони.

Крім того, такий спосіб участі в судовому засіданні, носить винятковий характер, та має бути зумовлений обґрунтованими причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони чи її представника в судовому засіданні.

Суд наголошує, що представником позивача не наведено причин, які фактично ускладнюють або роблять неможливою його участь у судовому засіданні суду першої інстанції.

Додатково, суд зазначає, що якість зв`язку в умовах проведення судового засідання в режимі відеоконференції за допомогою технічних засобів, є незадовільною та не створює умов для належного розгляду справи.

За нормами Кодексу адміністративного суду України, участь сторін в судовому засіданні не є обов`язковою. При цьому, сторони мають можливість надати письмові пояснення, відзив або заперечення до позовної заяви.

За таких обставин, суд вважає, що у задоволенні клопотання в частині щодо участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції необхідно відмовити.

Керуючись статтями 12, 195, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Головного у правління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області Вуйциха Олега Володимировича про розгляд справи в судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін в режимі відеоконференції - відмовити.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя С. В. Прудник