Справа № 380/7418/22
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2023-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/7418/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду в частині

13 березня 2023 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гулкевич І.З., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Захід Технолоджі Груп до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішень та зобов`язання до вчинення дій,-

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю Захід Технолоджі Груп звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України. Позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Львівській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №3768648/42634876 від 08.02.2022 про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 29.06.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №2 від 29.06.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних складену Товариством з обмеженою відповідальністю Захід Технолоджі Груп датої отримання 04.02.2022;

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризикованості платника податку від 14.07.2021 №5929;

зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю Захід Технолоджі Груп з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризикованості платника податку.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 17.05.2022 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 10.06.2022 призначено справу до розгляду в підготовче судове засідання.

Представником відповідача Головного управління ДПС у Львівській області подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропущення строку звернення до суду позивачем в частині позовних вимог про скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризикованості платника податку від 14.07.2021 №5929.

В обґрунтування заяви зазначено, що оскаржуване рішення від 14.07.2021 №5929 позивач отримав через електронний кабінет 14.07.2021, відповідно останній пропустив шестимісячний строк звернення до суду.

Ухвалою суду від 27.02.2023 суд залишив без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Захід Технолоджі Груп до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України в частині позовної вимоги визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризикованості платника податку від 14.07.2021 №5929; зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю Захід Технолоджі Груп з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризикованості платника податку, та надав позивачу десятиденний строк для усунення недоліків у спосіб: подати до суду заяву про поновлення строку із зазначення поважних причин пропуску строку звернення до суду із вказаним позовом в частині зазначених позовних вимог та поданням доказів поважності причин його пропуску.

08.03.2023 через канцелярію суду надійшла заява про поновлення строку звернення до суду. Так, представник позивача зазначив, що 29.06.2021 у зв`язку із здійсненням факту постачанням товарів, Товариством з обмеженою відповідальністю Захід Технолоджі Груп було виписано податкову накладну №2 та надіслано її через автоматизовану систему Єдине вікно подання електронних документів для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Згідно квитанції від 04.02.2022 № податкову накладну №2 від 29.06.2021 прийнято, реєстрацію зупинено відповідно до пункту 201.16 ст. 201 ПК України. Підставами зупинення реєстрації вищезазначеної накладної визначено те, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризикованості платника податку. Після отримання вказаної квитанції Товариство перевірило інформацію в електронному кабінеті щодо відповідності його критеріям ризикованості платника податку та виявив, що Головним управлінням ДПС у Львівській області прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризикованості платника податку від 14.07.2021 №5929. Відтак, позивач дізнався про порушення своїх прав після отримання квитанції від 04.02.2022 №. Представник позивача просив суд поновити строк звернення до суду з цими позовними вимогами на підставі вищенаведеного.

Досліджуючи обставини виконання позивачем вимог ухвали від 27.02.2023 щодо зазначення поважних причин пропуску строку звернення до суду з позовом в частині визнання протиправним рішення контролюючого органу про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та зобов`язання виключити позивача з переліку ризикових платників податку, суд вказує на таке.

За правилами частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Такими чином, процесуальний закон встановлює порядок звернення до адміністративних судів та правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений відповідним процесуальним законодавством.

Дотримання строків розгляду адміністративних справ є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки результат правозастосовчої діяльності безпосередньо залежить від часових меж їх реалізації. Будь-який вид адміністративного провадження базується на процесуальних принципах, серед яких оперативність і швидкість, що забезпечується чітко регламентованими строками, закріпленими в законах та підзаконних актах. Встановлене законом обмеження строків звернення до суду передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України процесуальних дій.

Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас, вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права у судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 Податкового кодексу України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39 і 39-2 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації або уточнюючої декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань, в межах поданих уточнень, за такою податковою декларацією протягом 1095 днів (2555 дня - у разі проведення перевірки відповідно до статей 39 і 39-2 цього Кодексу) з дня подання уточнюючого розрахунку (декларації).

Таким чином, пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу.

Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18 (адміністративне провадження № К/9901/16396/19) дійшла висновку, що рішення контролюючого органу, не пов`язане з нарахуванням грошових зобов`язань, за умови попереднього адміністративного оскарження, оскаржуються в судовому порядку в такі строки: а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу; б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податкового кодексу України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Вказана правова позиція підтверджена Верховним Судом у постанові від 03.11.2021 за результатом розгляду справи № 200/12336/19-а.

Що стосується випадків, коли платники податків не використовували процедуру адміністративного оскарження рішень контролюючого органу, то Верховний Суд в постанові від 02.07.2020 за результатом розгляду справи № 1.380.2019.006119 вказав, що строк звернення до суду з позовом про скасування таких рішень визначається частиною першою статті 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яке позивач просить визнати протиправним, прийняте 14.07.2021. Згідно відомостей з Електронного кабінету позивача така інформація щодо віднесення його до реєстру ризикових платників податків відображена 14.07.2021.

Натомість Товариство з обмеженою відповідальністю Захід Технолоджі Груп подало цей позов до Львівського окружного адміністративного суду 04.05.2022.

Таким чином, позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до суду з позовом в частині вимоги про визнання протиправним рішення контролюючого органу про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та зобов`язання виключити позивача з переліку ризикових платників податку.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску строку звернення до суду, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 вказала:

...правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду.

Таким чином, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами. За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Доводи представника позивача про дізнання Товариством про рішення контролюючого органу про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку з квитанції від 04.02.2022 № про зупинення реєстрації податкової накладної №2 від 29.06.2021 не заслуговують уваги, оскільки платник податків має безперешкодний доступ до електронного кабінету та можливість перевірити направлені податковим органом документи, а тому позивач дізнався про порушення своїх прав ще у липні 2021 року відповідно, але не обґрунтував наявність об`єктивних перешкод своєчасно звернутися до суду за їх захистом.

Згідно з частиною третьою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що позивач на виконання вимог ухвали від 27.02.2023 про залишення позовної заяви без руху не надав суду заяви про поновлення строку із зазначення інших поважних причин пропуску строку звернення до суду із вказаним позовом в частині визнання протиправним рішення контролюючого органу про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та зобов`язання виключити позивача з переліку ризикових платників податку, а також доказів поважності причин пропуску такого строку, суд дійшов висновку адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю Захід Технолоджі Груп до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України в частині вищевказаних вимог, залишити без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

ухвалив:

Залишити без розгляду адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю Захід Технолоджі Груп до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України в частині визнання протиправним рішення контролюючого органу про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та зобов`язання виключити позивача з переліку ризикових платників податку.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Гулкевич І.З.