Справа № 500/5324/21
Суддя: Мірінович Уляна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2023-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/5324/21

06 березня 2023 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючої судді Мірінович У.А.

за участю: секретаря судового засідання Крушельницька М.П.

представника позивача Боднарчук Т.Д.,

представника відповідача Куйбіди Р.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Генеральний прокурор Венедіктова І.В. про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

25 серпня 2021 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Генеральний прокурор Венедіктова Ірина Валентинівна, у якій позивач просить визнати протиправним та скасувати протокол від 02.06.2021 № 9.6 дев`ятого засідання Комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі в частині прийняття рішення про невідповідність кандидата ОСОБА_1 критерію доброчесності.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач - ОСОБА_1 бере участь у конкурсі на зайняття вакантних посад заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та заступника керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, який проводиться Комісією з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, в якості кандидата.

Рішенням відповідача від 18.03.2021 № 66 позивача включено до Списку кандидатів, які беруть участі у згаданому конкурсі і допущені до наступного етапу - співбесіди.

Графіком проведення співбесід щодо відповідності кандидатів, які беруть участь у конкурсі на зайняття вакантних посад заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та заступника керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, критерію доброчесності, позивачу визначено дату проведення співбесіди на 02.06.2021.

Відповідач провів 02.06.2021 з позивачем вказану співбесіду, підтвердженням чого є протокол від 02.06.2021 № 9.6 дев`ятого засідання Комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі та відеозапис засідання. Однак, позивач зазначив, що за результатами співбесіди відповідачем рішення щодо відповідності кандидата ОСОБА_1 критерію доброчесності не прийнято, про що зазначено у протоколі від 02.06.2021 № 9.6 дев`ятого засідання комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі.

Позивач звернувся з даним позовом в суд з позовною вимогою про визнання протиправним та скасування протоколу від 02.06.2021 № 9.6 дев`ятого засідання Комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі в частині прийняття рішення про невідповідність кандидата ОСОБА_1 критерію доброчесності, оскільки такий протокол суперечить чинному законодавству, а тому є протиправним і, на переконання позивача, підлягає скасуванню.

Ухвалою від 27.08.2021, відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 22.09.2021.

21.09.2021, на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву з додатками, зі змісту якого слідує, що він повністю заперечує проти позовних вимог та зазначає, що 2 червня 2021 року стосовно позивача виносилося на голосування питання про його відповідність критерію «доброчесності», але таке рішення не було підтримане необхідною кількістю членів комісії, з огляду на що, за результатами співбесіди, рішення конкурсної комісії щодо відповідності позивача критерію доброчесності ухвалено не було. Також відповідач зазначив, що позивач просить визнати протокол протиправним і скасувати протокол "в частині прийняття рішення про невідповідність кандидата ОСОБА_1 критерію доброчесності". Проте він вказує, що, як видно і з відеозапису засідання, і з оскарженого протоколу, конкурсна комісія не приймала такого рішення.

Також відповідачем зазначено, що проведене комісією голосування не стосувалося питання про відповідність кандидата критерію доброчесності, і для ухвалення рішення про продовження співбесіди була наявна достатня кількість голосів інших членів комісії - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7, ОСОБА_9, ОСОБА_5 , ОСОБА_13, ОСОБА_6.

Відповідачем вказано, що члени комісії обговорили проблемні питання і обґрунтували свої сумніви, що стали причиною для непідтримки ними рішення про відповідність кандидата (позивача) критерію доброчесності. Обґрунтування цих сумнівів зафіксовано в протоколі в скороченому вигляді, оскільки протокол не є стенограмою (арк. справи 59-224, том 1).

Окрім відзиву на позовну заяву, 22.09.2021, на адресу суду представником відповідача подано заяву про закриття провадження у справі, обґрунтовану тим, що у протоколі від 02.06.2021 №9.6 дев`ятого засідання Комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, не зафіксовано рішення «про невідповідність кандидата ОСОБА_1 критерію доброчесності» яке, як слідує з матеріалів справи, оскаржує позивач. Відповідач зазначає, що рішення про невідповідність кандидата ОСОБА_1 критерію доброчесності, яке оскаржує позивач, Комісією не приймалося і в протоколі не фіксувалося, а отже, на переконання сторони відповідача, - неможливо визнати протиправним і скасувати те, чого не існує, відтак такі позовні вимоги ОСОБА_1 не можуть бути предметом судового розгляду і вирішуватися за правилами адміністративного судочинства (арк. справи 227-229, том 1).

В підготовчому засіданні, призначеному на 22.09.2021, суд оголосив перерву до 06.10.2021, з метою надання додаткового часу для сторонами заяв по суті справи.

27.09.2021, на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив (арк. справи 243-247), а також письмові заперечення на заяву сторони відповідача про закриття провадження у справі (арк. справи 250-252, том 1).

Заперечуючи проти заяви відповідача про закриття провадження у справі, представник позивача зазначив, що відповідно до Порядку роботи конкурсної комісії, результати голосування та рішення конкурсу комісії, ухвалені під час засідань, відображаються у протоколі засідання, а тому, на переконання представника позивача, доводи сторони відповідача про неможливість його оскарження в порядку адміністративного судочинства є помилковим. Стосовно того, що рішення про невідповідність кандидата ОСОБА_1 критерію доброчесності, яке оскаржує позивач, Комісією не приймалося і в протоколі не фіксувалося, зазначено, що відповідачем не прийнято рішення "про відповідність кандидата критерію доброчесності", а отже кандидат, щодо якого не прийнято такого рішення, "вважається таким, що не відповідає критерію доброчесності" і припиняє участь у конкурсі.

04.10.2021, на адресу суду надійшли письмові пояснення третьої особи щодо позовних вимог (арк. справи 2-14, том 2).

В підготовчому засіданні, призначеному на 06.10.2021, суд оголосив перерву до 19.10.2021, з метою надання додаткового часу стороні відповідача для ознайомлення із відповіддю на відзив та запереченнями на заяву про закриття провадження у справі.

12.10.2021, на адресу суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив (арк. справи 26-40).

Вирішуючи в підготовчому засіданні клопотання сторони відповідача про закриття провадження у справі, заслухавши усні пояснення сторін, підтвердження їх поданими доказами, суд ухвалою від 19.10.2021 позовну заяву ОСОБА_1 до Комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Генеральний прокурор України Венедиктова І.В., про визнання протиправним та скасування протоколу в частині прийняття рішення про невідповідність кандидата критерію доброчесності, - залишив без руху, встановивши строк та спосіб усунення недоліків позовної заяви, а саме: шляхом подання на адресу суду позовної заяви та її копії відповідно до кількості учасників справи, з обґрунтуванням порушення оскаржуваним протоколом прав, свобод, інтересів позивача.

22.10.2021, позивачем на адресу суду надано позовну заяву в новій редакції (арк. справи 64-76, том 2).

Також, 08.11.2021, позивач подав на адресу суду заяву у якій просив змінити предмет позову у даній справі (його доповнення у межах спірних правовідносин) виклавши позовну вимогу у наступній редакції, зокрема: «визнати протиправним і скасувати рішення, включене до протоколу від 02.06.2021 №9.6 дев`ятого засідання Комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі в частині результатів співбесіди щодо відповідності кандидата ОСОБА_1 критерію доброчесності» (арк. справи 91, том 2).

В підготовчому засіданні від 09.11.2021 суд, з урахуванням думки учасників справи, прийняв до розгляду позовну заяву в новій редакції із заявою про зміну предмета позову, задоволив клопотання представника відповідача про оголошення перерви до 15.11.2021 для надання пояснення щодо позовних вимог у новій редакції та продовжив процесуальні строки проведення підготовчого засідання.

12.11.2021, від відповідача на адресу суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, які подано з урахуванням виправленої позовної заяви від 22.10.2021 і зміненого предмета позову від 08.10.2021 (арк. справи 118-120, том 2).

Також, відповідачем подано заяву про закриття провадження у справі (зміненої з урахуванням виправленої позовної заяви від 22.10.2021 і зміненого предмету позову від 08.10.2021) від 12.11.2021 (арк. справи 121-122, том 2).

Обґрунтовуючи подану заяву, в якості підстави для закриття провадження у справі відповідач покликається на пункт 1 частини першої статті 238 КАС України, який передбачає, що суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Так, на переконання відповідача, суд не може визнати протиправним та скасувати "рішення... в частині результатів співбесіди щодо відповідності кандидата ОСОБА_1 критерію доброчесності", оскільки таке рішення не приймалося, а в протоколі зафіксовані результати голосування.

Відповідач, покликаючись на Порядок роботи конкурсної комісії та проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, затверджений рішенням Конкурсної комісії від 20.01.2021 №3, стверджує, що за результатами співбесіди з позивачем 02.06.2021 конкурсна комісія не ухвалила рішення про відповідність кандидата критерію доброчесності, винесене на голосування, оскільки за таке рішення проголосував лише один член комісії, а неприйняття такого рішення - мало наслідком припинення участі кандидата у конкурсі відповідно до приписів частини шостої статті 25 вказаного Порядку.

Відтак, відповідач стверджує, що суд не може скасувати рішення конкурсної комісії, яке «відсутнє в об`єктивній реальності» позаяк, рішення про невідповідність кандидата ОСОБА_1 критерію доброчесності, яке за змістом підстав позову оскаржує позивач, - комісією не приймалося, з огляду на що, відповідач переконаний, що задоволення позову не матиме жодних юридичних наслідків для позивача, адже це не змінить результатів голосування, які мали місце в реальності, особисто доведені до відома позивача, зафіксовані також в інший спосіб (відеозапис).

Ухвалою суду від 24.11.2021, яка залишена без змін згідно постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 24.01.2022, - в задоволені заяви відповідача про закриття провадження у справі (зміненої з урахуванням виправленої позовної заяви від 22.10.2021 і зміненого предмету позову від 08.10.2021) від 12.11.2021, - відмовлено.

Також, вказаною ухвалою суду від 24.11.2021, яка залишена без змін згідно постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 24.01.2022, суд зупинив провадження у даній справі до набрання законної сили рішенням у адміністративній справі №640/16054/21, оскільки, судом встановлено, що в провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває адміністративна справа №640/16054/21, за позовом ОСОБА_2 до Конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, предметом судового розгляду у якій є Порядок роботи конкурсної комісії та проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, затверджений рішенням Конкурсної комісії від 20.01.2021 №3.

Зупиняючи провадження у справі, суд дійшов висновку, що оскільки оцінка обставин (фактів) у цій справі №500/5324/21, серед іншого, пов`язана із застосуванням норм Порядку роботи конкурсної комісії та проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, затвердженого рішенням Конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі від 20.01.2021 №3 при оцінці доводів сторін, то судове рішення у справі №640/16054/21 про визнання протиправним (незаконним) та нечинним Порядку роботи конкурсної комісії та проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, затверджений рішенням конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі від 20.01.2021 № 3, матиме істотне значення для правильного вирішення даної адміністративної справи у відповідності з положеннями пункту 3 частини першої статті 236 КАС України.

Оскільки судове рішення у адміністративній справі №640/16054/21, набрало законної сили, суд ухвалою від 27.01.2023 поновив провадження у справі та призначив підготовче засідання на 07.02.2023.

Ухвалою від 07.02.2023, суд, за клопотанням представника позивача, відклав підготовче засідання у справі на 13.02.2023.

Ухвалою від 13.02.2023, суд відклав підготовче засідання у справі на 20.02.2023, з метою повторного повідомлення про розгляд даної судової справи, - третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, - Генерального прокурора Венедіктову Ірину.

Ухвалою від 20.02.2023, суд, з урахуванням думки учасників справи, закінчив підготовче провадження у справі та призначив її до судового розгляду по суті на 27.02.2023.

У зв`язку із неявкою у судове засідання, призначене на 27.02.2023, учасників справи, суд, ухвалою від 27.02.2023, відклав розгляд справи на 06.03.2023.

У судовому засіданні 06.03.2023, судом досліджено письмові докази у справі та відео-докази у справі, а саме: DVD-диск із відео-записом з кандидатом, зокрема, позивачем.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі, з мотивів, викладених у позовній заяві (з урахуванням виправленої позовної заяви від 22.10.2021 і зміненого предмету позову від 08.10.2021), поясненнях наданих в ході розгляду справи, - просив їх задовольнити.

Представник відповідача заперечив проти позову з мотивів викладених у відзивах на позовну заяву, додаткових пояснення, просив у задоволенні позовних вимог відмовити.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, - Генеральний прокурор Венедіктова І.В., в судове засідання 06.03.2023 повторно не прибула, про причини своєї неявки суду не повідомила, хоч була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду даної справи.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив наступні обставини.

Як слідує з матеріалів судової справи, рішенням Ради прокурорів України від 04.06.2020 №100 (арк. справи 12, том 1) та Постановою Верховної Ради України від 17.09.2020 №908-ІХ (арк. справи 13, том 1) визначено склад комісії з організації та проведення конкурсу на адміністративні посади в Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру.

Рішенням конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі від 20.01.2021 №3 затверджено Порядок роботи конкурсної комісії та проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі.

Рішенням конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі від 20.01.2021 №5 оголошено відкритий конкурс на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі.

22.01.2021 на офіційному веб-сайті розміщено оголошення про те, що на підставі статті 8-1 Закону України «Про прокуратуру», статті 20 Порядку роботи конкурсної комісії та проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі затвердженого рішенням конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі від 20.01.2021 №3, рішення конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі від 20.01.2021 №5 оголошується відкритий конкурс на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі.

Рішенням Конкурсної комісії №66 від 18.03.2021 затверджено список кандидатів, які беруть участь у конкурсі на зайняття вакантних посад заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та заступника керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, - критерію доброчесності і допущені до наступного етапу конкурсу співбесіди, серед яких позивач - ОСОБА_1 (арк. справи 14-15, том 1).

Рішенням Конкурсної комісії №75 від 25.05.2021 затверджено графік проведення співбесід щодо відповідності кандидатів, які беруть участь у конкурсі на зайняття вакантних посад заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та заступника керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, - критерію доброчесності, - де позивачу визначено дату співбесіди « 02.06.2021 з 15 год. 00 хв. по 20 год. 00 хв.» (арк. справи 16-17, том 1).

Надалі, 02.06.2021 з позивачем, - кандидатом ОСОБА_1 , проведено співбесіду в усній формі шляхом обговоренні результатів дослідження членами конкурсної комісії матеріалів стосовно відповідності кандидата критерію «доброчесності», які додані до матеріалів справи, в тому числі з огляду на результати проходження ним психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа.

Так, відповідно до протоколу №9.6 від 02.06.2021 (арк. справи 18-25, том 1) дев`ятого засідання комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, на підставі проведеної співбесіди щодо відповідності позивача «критерію доброчесності», за результатами голосування з питання «Чи згодні члени конкурсної комісії з тим, що кандидат ОСОБА_1 відповідає критерію доброчесності, згідно з вимогами Порядку робота конкурсної комісії та проведення конкурсу на адміністративні посади у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі?» за « 1», результати голосування «рішення не прийнято».

З вказаним рішенням ОСОБА_1 не погодився та звернувся із даним позовом до суду.

Визначаючись щодо позовних вимог суд виходить з того, що ОСОБА_1 , звернувшись до суду в порядку адміністративного судочинства з даним позовом, вважає порушеним його право, як кандидата на зайняття вакантних посад, та обрав способом судового захисту такого порушеного права, - визнання протиправним і скасування рішення, включеного до протоколу від 02.06.2021 №9.6 дев`ятого засідання Комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, в частині результатів співбесіди щодо «відповідності» кандидата ОСОБА_1 «критерію доброчесності».

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначає Закон України «Про прокуратуру».

Положеннями статті 1, частини п`ятої статті 7 та частини п`ятої статті 8 вказаного Закону встановлено, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави. Систему прокуратури України, зокрема, становлять Спеціалізована антикорупційна прокуратура, яка утворюється (на правах самостійного структурного підрозділу) в Офісі Генерального прокурора.

Відповідно до частини першої статті 8-1 Закону України «Про прокуратуру» призначення прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури здійснюється керівником Спеціалізованої антикорупційної прокуратури за результатами відкритого конкурсу, який проводить конкурсна комісія у складі керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та визначених ним і Генеральним прокурором осіб. Склад комісії та порядок проведення нею відкритого конкурсу визначаються керівником Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Згідно з частиною другою статті 8-1 Закону України «Про прокуратуру», - призначення на адміністративну посаду в Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі здійснюється за результатами відкритого конкурсу. На посади, передбачені пунктами 1-3 частини третьої статті 39 цього Закону, призначення здійснюється Генеральним прокурором, а на посади, передбачені пунктами 4 і 5 частини третьої статті 39 цього Закону, - керівником Спеціалізованої антикорупційної прокуратури. Участь у конкурсі можуть брати особи, які відповідають вимогам, визначеним у статті 27 цього Закону.

Організація та проведення конкурсу здійснюються конкурсною комісією, до складу якої входять:

1) чотири особи, визначені Радою прокурорів України;

2) сім осіб, визначених Верховною Радою України.

Членами конкурсної комісії повинні бути особи, які мають бездоганну ділову репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет, а також значний досвід діяльності у сфері запобігання або протидії корупції. Не можуть бути членами конкурсної комісії державні службовці або особи, які займають політичні посади, депутати Верховної Ради України та місцевих рад, військовослужбовці, працівники правоохоронних органів, а також члени політичних партій.

Конкурсна комісія є повноважною, якщо до її складу призначено не менше шести осіб. У разі якщо протягом трьох місяців з дня призначення до складу комісії представників Радою прокурорів України Верховна Рада України не призначить в установленому порядку жодної особи, комісія вважається повноважною за умови входження до її складу чотирьох осіб.

Конкурсна комісія на своєму першому засіданні обирає з числа членів конкурсної комісії, визначених Верховною Радою України, голову конкурсної комісії. Головою повинен бути загальновизнаний та авторитетний експерт, який має багатий досвід, зацікавленість або відомий своїми діями на підтримку боротьби з корупцією.

Інформація про дату, час та місце проведення конкурсу, кандидатів, які подали заяву про участь у конкурсі, оприлюднюється на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за 24 години до початку конкурсу.

Кандидатури, відібрані конкурсною комісією, по одній на кожну з адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, що передбачені пунктами 2 і 3 частини третьої статті 39 цього Закону, подаються на розгляд керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, який вносить кандидатуру на розгляд Генерального прокурора для подальшого призначення на адміністративну посаду.

Кандидатура, відібрана конкурсною комісією на посаду керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, подається на розгляд Генерального прокурора. Відібрані конкурсною комісією кандидати на кожну з адміністративних посад, що передбачені пунктами 4 і 5 частини третьої статті 39 цього Закону, подаються на розгляд керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури для подальшого призначення на адміністративну посаду.

Кандидатури на посади керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, його першого заступника та заступника, відібрані конкурсною комісією, подаються на розгляд Генерального прокурора лише після отримання конкурсною комісією підтвердження щодо їх відповідності вимогам законів України «Про очищення влади» та «Про запобігання корупції», а також щодо отримання допуску до державної таємниці відповідно до Закону України «Про державну таємницю».

Конкурс на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі проводиться публічно, з вільним доступом представників засобів масової інформації, журналістів на засідання конкурсної комісії та із забезпеченням трансляції у режимі реального часу відео- та аудіоінформації із засідань конкурсної комісії в мережі Інтернет. Інформація про час та місце проведення засідання конкурсної комісії оприлюднюється на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за 24 години до початку засідання.

Пунктами 1-5 частини третьої статті 39 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що адміністративними посадами у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі є посади: заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури; першого заступника керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури; заступника керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури; керівника підрозділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури; заступника керівника підрозділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Отже, призначення на адміністративні посади в Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі здійснюється за результатами відкритого конкурсу, організація та проведення якого здійснюються Конкурсною комісією склад якої визначається Радою прокурорів України та Верховною Радою України.

Рішенням Ради прокурорів України від 04.06.2020 №100 «Про визначення членів конкурсної комісії з організації та проведення конкурсу на адміністративні посади в Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру» та постановою Верховної Ради України від 17.09.2020 №908-ІХ «Про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі» визначено персональний склад Комісії.

Наказом Генерального прокурора від 12.11.2020 №523 «Про створення робочої групи із забезпечення роботи комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі» створено робочу групу, якій доручено забезпечити організаційний і технічний супровід роботи комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі.

Порядок роботи конкурсної комісії та проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі затверджено рішенням конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі від 20.01.2021 №3 з наступними змінами.

Вказаний Порядок роботи конкурсної комісії та проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі №3 від 20.01.2021 оскаржувався в судовому порядку.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 грудня 2021 року у справі №640/16054/21 позов було задоволено частково. Визнано протиправним та нечинним Порядок роботи конкурсної комісії та проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, затверджений Рішенням конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі від 20.01.2021 №3. В позовних вимогах в частині відшкодування моральної шкоди відмовлено (https://reyestr.court.gov.ua/Review/102072323).

Водночас, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.09.2022 №640/16054/21, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 грудня 2021 року скасовано та ухвалено постанову, якою у задоволенні позову ОСОБА_3 до конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі про визнання протиправним та нечинним Порядку №3 від 20.01.2021, стягнення моральної шкоди - відмовлено (https://reyestr.court.gov.ua/Review/106439245).

Скасовуючи рішення суду першої інстанції, суд зазначив, що виходячи із співставлення тлумачення слів «організація та проведення конкурсу» конкурсна комісія наділена більш широким спектром повноважень, де порядок проведення конкурсу є одним із елементів, який входить в систему заходів спрямованих на досягнення певного кінцевого результату.

Таким чином, суд апеляційної інстанції в межах справи №640/16054/21 дійшов висновку, що законодавець і в редакції Закону до 16 липня 2015 року і в редакції Закону чинній на момент прийняття спірного Порядку визначив такі повноваження саме за Конкурсною комісією. За таких обставин суд дійшов висновку про те, що відповідач, приймаючи рішення від 20.01.2021 №3 (про затвердження Порядку №3 від 20.01.2021) діяв в межах наданих йому повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством України.

Відповідно до статті 2 Порядку №3 члени конкурсної комісії здійснюють свою діяльність на основі принципів доброчесності, неупередженості, незалежності, прозорості та законності.

У своїй діяльності конкурсна комісія та її члени дотримуються положень Конституції України, Закону України «Про прокуратуру», інших законів України, а також цього Порядку.

Питання діяльності конкурсної комісії, не регламентовані законодавством України та цим Порядком, регламентуються рішеннями конкурсної комісії, які ухвалюються відповідно до Порядку.

Згідно з нормами статті 15 Порядку №3 рішення конкурсної комісії вважається ухваленим, якщо за нього на засіданні конкурсної комісії проголосували щонайменше сім членів конкурсної комісії, з яких не менше ніж два члени, визначені Радою прокурорів України, та не менше ніж п`ять членів, визначених Верховною Радою України.

Ухвалені конкурсною комісією рішення оголошуються на засіданнях конкурсної комісії та включаються до протоколів засідань конкурсної комісії.

Так, у позовній заяві позивач стверджує зазначає про відсутність кворуму комісії при проведенні співбесіди з позивачем 02.06.2021 та зазначає, що член конкурсної комісії ОСОБА_13 неодноразово залишав онлайн трансляцію засідання, що на думку позивача, мало наслідком відсутність кворуму на підтвердження чого надає відео-запис засідання.

Наданий позивачем відео-доказ досліджено судом в судовому засіданні 06.03.2023 та встановлено, що ОСОБА_13 був присутнім на засіданні комісії в режимі відеоконференції, хоч і на деякий нетривалий час вимикав відеокамеру, не виходячи із відеоконференції. Суд погоджується із доводами відповідача про те, що вимкнені камери членів комісії (як от перекладачів) - не є доказом відсутності члена комісії під час її засідання.

Також, тверджень позивача про те, що член комісії - ОСОБА_6 , покинула засідання, і з того часу (на думку позивача) - воно не могло продовжуватися, то такі не приймаються судом до уваги, позаяк, з дослідженого відео-доказу судом встановлено, що на час припинення участі ОСОБА_6 у засіданні комісії - кворум зберігався, оскільки в засіданні конкурсної комісії продовжували брати участь 5 членів, визначених Верховною Радою України, а саме: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_13 та 2 члени, визначені Радою прокурорів, а саме: ОСОБА_7, ОСОБА_9.

Судом встановлено, що член комісії ОСОБА_7 приєднався не на початку засідання комісії 02.06.2021, проте, на думку суду, це не свідчить про неможливість його участі та голосуванні в засіданні щодо кандидата на посаду, а обґрунтовані цим членом комісії перед голосуванням сумніви - стосуються обставин, які обговорювалися з кандидатом за участі вказаного члена комісії.

Разом з тим, суд вважає за доцільне зазначити, що для ухвалення рішення про продовження співбесіди було достатньо голосів інших членів комісії - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7, ОСОБА_9, ОСОБА_5, ОСОБА_13, ОСОБА_6, а отже, участь ОСОБА_8 , який заявив самовідвід на початку засідання комісії, у цьому голосуванні не вплинула на його результат. При цьому, той факт, що три члени комісії не були ознайомлені зі змістом наданих позивачем як кандидатом додаткових документів під час співбесіди, - не свідчить про необ`єктивність членів комісії, оскільки зміст цих документів або стосувався обставин, які у підсумку не викликали обґрунтованих сумнівів у членів комісії, або був відомим з Єдиного державного реєстру судових рішень та усних пояснень кандидата.

За наведених обставин справи, суд дійшов висновку про те, що засідання конкурсної комісії на проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі (дев`яте засідання), проведене 02.06.2021 щодо співбесіди з позивачем у справі, - відбулось із дотриманням вимог, встановлених Порядком №3 від 20.01.2021, в тому числі щодо кворуму такої комісії, а прийняте рішення за її результатами - відповідає приписам статті 15 Порядку №3.

Відповідно до частини першої статті 6 Порядку №3 конкурс на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, передбачених пунктами 1-3 частини третьої статті 39 Закону України «Про прокуратуру», включає такі етапи:

1) складення анонімного тестування на знання законодавства із використанням комп`ютерної техніки;

2) складення анонімного тестування на загальні здібності та навички із використанням комп`ютерної техніки;

3) проведення співбесіди, що включає:

а) психофізіологічне дослідження із застосуванням поліграфа;

б) співбесіду щодо відповідності кандидатів критерію доброчесності;

в) виконання практичного завдання;

г) співбесіду щодо відповідності кандидатів критерію професійної компетентності.

Згідно з частиною третьою статті 6 Порядку №3 неуспішне проходження або відмова від проходження одного з етапів конкурсу чи його окремих складових є підставою для припинення участі кандидата в конкурсі.

З аналізу вищенаведених приписів слідує, що проходження конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі є поетапним процесом, а наслідком не проходження чергового етапу такого конкурсу - є припинення участі в ньому.

Так, з матеріалів справи слідує, що рішенням Конкурсної комісії №66 від 18.03.2021 затверджено список кандидатів (які беруть участь у конкурсі на зайняття вакантних посад заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та заступника керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури) - на черговому етапі конкурсу, а саме: «б) співбесіда щодо відповідності кандидатів критерію доброчесності», який, у свою чергу, включається у третій етап « 3) проведення співбесіди» та проводиться після психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа.

Так, конкурсна комісія досліджує відповідність кандидатів критеріям доброчесності та професійної компетентності при проведенні конкурсу (частина п`ята статті 6 Порядку №3).

У відповідності до статті 15 Порядку №3, яка визначає загальний порядок ухвалення рішень конкурсною комісією, рішення конкурсної комісії вважається ухваленим, якщо за нього на засіданні конкурсної комісії проголосували щонайменше сім членів конкурсної комісії, з яких не менше ніж два члени, визначені Радою прокурорів України, та не менше ніж п`ять членів, визначених Верховною Радою України.

Ухвалені конкурсною комісією рішення оголошуються на засіданнях конкурсної комісії та включаються до протоколів засідань конкурсної комісії.

Положеннями статті 25 Порядку №3 визначено, зокрема, що після завершення психофізіологічних досліджень із застосуванням поліграфа з кандидатами, які беруть участь у конкурсі на адміністративні посади у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, передбачені пунктами 1, 3 частини третьої статті 39 Закону України "Про прокуратуру", конкурсна комісія затверджує графіки проведення співбесід щодо відповідності кандидатів, які за результатами анонімного тестування на загальні здібності та навички із використанням комп`ютерної техніки допущені до наступного етапу конкурсу відповідно до частини дев`ятої статті 22 цього Порядку, критерію доброчесності із зазначенням прізвищ, імен та по батькові кандидатів, інформації про дату, час та місце проведення співбесід. Графік проведення співбесід оприлюднюється на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за 5 календарних днів до дня проведення співбесід.

Співбесіда проводиться в усній формі та полягає в обговоренні результатів дослідження членами конкурсної комісії матеріалів стосовно доброчесності кандидата, зокрема з огляду на його результати проходження психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа.

Співбесіда проходить у формі засідання конкурсної комісії. Співбесіда із кандидатом триває до 60 хвилин. За наявності об`єктивних причин час, відведений на співбесіду, може бути збільшений процедурним рішенням конкурсної комісії. Члени конкурсної комісії мають право ставити запитання кандидату, з яким проводять співбесіду, щодо його доброчесності з урахуванням методології та критеріїв оцінювання, а також із приводу іншої інформації, яка міститься у матеріалах щодо кандидата.

Після завершення співбесіди з кандидатом без його присутності на засіданні на голосування конкурсної комісії виноситься питання: "Чи згодні члени конкурсної комісії з тим, що кандидат відповідає критерію доброчесності згідно з вимогами Порядку роботи конкурсної комісії та проведення конкурсу на адміністративні посади у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі?" Під час обговорення цього питання члени конкурсної комісії можуть висловлювати обґрунтовані сумніви щодо відповідності кандидата критерію доброчесності. За результатами обговорення члени конкурсної комісії голосують за рішення про відповідність кандидата критерію доброчесності. Рішення вважається ухваленим, а кандидат продовжує участь у конкурсі, якщо таке рішення набрало кількість голосів, встановлену у частині першій статті 15 цього Порядку. Якщо це рішення не набрало необхідної кількості голосів, кандидат вважається таким, що не відповідає критерію доброчесності, згідно з вимогами Порядку №3 і припиняє участь у конкурсі.

Системний аналіз наведених законодавчих норм свідчить про те, що для продовження участі кандидата у конкурсі Конкурсна комісія має ухвалити кваліфікованою більшістю рішення про те, що кандидат «відповідає» критерію доброчесності. Наслідки неуспішного проходження одного з етапів конкурсу сформульовані та визначені законодавцем з достатньою для розуміння чіткістю.

При цьому суд звертає увагу, що у разі неухвалення рішення про те, що кандидат «відповідає» критерію доброчесності, - ухвалення протилежного рішення і встановлення фактів недоброчесності кандидата - не передбачено, адже конкурс на цьому етапі спрямований на відбір кандидатів, у доброчесності яких у конкурсної комісії не виникло обґрунтованих сумнівів.

Із матеріалів справи судом з`ясовано та не заперечується сторонами, що позивачем подано заяву про участь у конкурсі на зайняття вакантну посаду заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та заступника керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та пройдено два етапи конкурсу (анонімне тестування на знання законодавства із використанням комп`ютерної техніки та анонімне тестування на загальні здібності та навички із використанням комп`ютерної техніки), у результаті чого ОСОБА_1 допущено до співбесіди.

Співбесіда щодо відповідності кандидата ОСОБА_1 критерію доброчесності відбулась 02.06.2021 на дев`ятому засіданні Конкурсної комісії.

Частиною четвертою статті 25 Порядку №3 встановлено, що співбесіда щодо відповідності кандидата критерію доброчесності проводиться в усній формі та полягає в обговоренні результатів дослідження членами конкурсної комісії матеріалів стосовно доброчесності кандидата, зокрема з огляду на його результати проходження психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа.

Члени конкурсної комісії мають право ставити запитання кандидату, з яким проводять співбесіду, щодо його доброчесності з урахуванням методології та критеріїв оцінювання, а також із приводу іншої інформації, яка міститься у матеріалах щодо кандидата (частина п`ята статті 25 Порядку №3).

Відповідно до частини шостої статті 25 Порядку №3 під час обговорення питання відповідності кандидата критерію доброчесності члени конкурсної комісії можуть висловлювати обґрунтовані сумніви щодо відповідності кандидата критерію доброчесності. За результатами обговорення члени конкурсної комісії голосують за рішення про відповідність кандидата критерію доброчесності. Рішення вважається ухваленим, а кандидат продовжує участь у конкурсі, якщо таке рішення набрало кількість голосів, встановлену у частині першій статті 15 цього Порядку.

Статтею 33 Порядку №3 визначено обов`язки членів конкурсної комісії, зокрема: виконувати вимоги методології та критеріїв оцінювання при оцінці кандидатів (п.2); брати участь у роботі конкурсної комісії особисто без права делегування своїх повноважень іншим особам, у тому числі іншим членам конкурсної комісії (п.3); бути об`єктивними, безсторонніми та незалежними у процесах збору, перевірки, аналізу інформації про кандидатів та ухваленні рішень конкурсною комісією (п.5); уникати дій чи заяв, які можуть дискредитувати конкурсну комісію або конкурсну процедуру, завдати іншої шкоди роботі конкурсної комісії (п.6); брати до уваги публічний характер своїх обов`язків і діяти в інтересах суспільства (п.7).

Так, суд зазначає, що Методологія та критерії оцінювання практичних завдань і результатів співбесіди під час проведення відкритого конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі міститься в Додатку 10 до Порядку роботи конкурсної комісії та проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, затвердженого Рішенням конкурсної комісії від 20.01.2021 №4 (далі - Методологія).

Суд зазначає, що як неодноразово наголошував Верховний Суд, поняття «доброчесність» не визначене у чинному законодавстві, воно нове для юридичної науки і відсутнє як таке, зазначене поняття є загальною категорією, яку неможливо визначити.

Так, доброчесність у Великому тлумачному словнику сучасної української мови пояснюється як властивість за визначенням «доброчесний», висока моральна чистота, чесність. А «доброчесним» є той, хто живе чесно, дотримується всіх правил моралі.

Сучасний словник з етики трактує поняття доброчесності як позитивну моральну якість, яка зумовлена свідомістю й волею людини, та є стійкою характеристикою її способу життя та вчинків. Під доброчесністю розуміється також готовність і здатність особистості свідомо, неухильно орієнтуватись у своїх діях та поведінці на принципи добра й справедливості.

У законодавстві використовуються терміни й похідні від поняття доброчесності. Йдеться, зокрема, про: «критерій доброчесності», «академічна доброчесність», «перевірка доброчесності», «декларація доброчесності», «розбудова доброчесності» та інші.

Так якщо говорити про критерії доброчесності в межах спірних правовідносин, то відповідно до пункту 2.1 Методології, - відповідність кандидата критерію доброчесності оцінюється з урахуванням наявності або відсутності у членів конкурсної комісії обґрунтованих сумнівів, що виникли за результатами дослідження інформації, яка міститься у матеріалах щодо кандидата, та проведення співбесіди із ним, за такими показниками:

2.1.1. Відповідність доходів витратам та майну, належне декларування (законність джерел походження майна кандидата та відповідність витрат і майна кандидата та членів його сім`ї задекларованим доходам; наявність інформації про недекларування майна чи доходів кандидата або членів його сім`ї; очевидне суттєве заниження вартості майна у декларації; приховування майна від декларування).

2.1.2. Спосіб життя (відповідність способу (рівня) життя кандидата та членів його сім`ї задекларованим доходам, у тому числі, наявність незабезпечених зобов`язань майнового характеру, які можуть мати істотний вплив на подальше виконання кандидатом його службових обов`язків).

2.1.3. Професійна етика (відповідність поведінки кандидата іншим вимогам законодавства у сфері запобігання корупції, в тому числі наявність випадків вчинення діянь, які дискредитують кандидата і можуть зашкодити авторитету прокуратури, в позаслужбовий час, зокрема наявність фактів, які свідчать про недоброчесність кандидата: притягнення кандидата до відповідальності за вчинення проступків або правопорушень, відкриття щодо кандидата кримінальних проваджень досудове розслідування у яких не завершено чи у яких триває судове слідство та не постановлено вирок суду; наявність інформації про таку поведінку кандидата або членів його сім`ї, що свідчить про підтримку агресивних дій іншої держави проти України, співпрацю з представниками так званих "ДНР"/"ЛНР", окупаційної адміністрації або їх пособниками, в тому числі у публічних висловлюваннях).

2.1.4. Політична нейтральність (невходження кандидата у будь-який проміжок часу упродовж останніх п`яти років до складу керівних органів політичної партії; наявність інформації про публічні висловлювання, що демонструють або підтримують нетерпимість (нетолерантність), агресію, дискримінацію, розпалювання ворожнечі та ненависті).

2.1.5. Інші порушення доброчесності (будь-які інші дані, які свідчать про невідповідність кандидата критерію доброчесності, зокрема інформація про порушення правил професійної етики, наявність ознак академічної недоброчесної (плагіат тощо), випадки неврегульованого конфлікту інтересів).

При цьому суд зазначає, відповідність кандидата вищепереліченим показникам доброчесності, здійснюється в межах останнього етапу конкурсного відбору на посаду, що на думку суду означає, що перевірка на відповідність критеріям доброчесності - це особливий етап добору тих кандидатів, які пройшли всі попередні етапи конкурсу та обумовлений специфікою посади, на зайняття якої претендують такі кандидати.

З`ясовуючи в межах конкурсних процедур наявність у кандидата всіх потрібних якостей для зайняття бажаної посади, комісія перевіряє не лише його відповідність формальним критеріям, а й оцінює всі обставини, що характеризують особу кандидата, зокрема й те, наскільки відповідально він ставиться до своїх обов`язків, своєю поведінкою не викликає обґрунтованих сумнівів щодо компетентності та доброчесності.

Як слідує зі змісту протоколу дев`ятого засідання Конкурсної комісії №9.6 від 02.06.2021 (арк. справи 18-25, том 1) членами комісії ставили питання кандидату, які стосувались обставин службової кар`єри, факти притягнення його до дисциплінарної відповідальності, декларування доходів та придбання майна, виїздів за кордон, дорожньо-транспортної пригоди тощо.

Як слідує з відео-запису співбесіди та протоколу засідання від 02.06.2021, у членів конкурсної комісії за результатами дослідження інформації, яка міститься у матеріалах щодо кандидата, та проведення співбесіди із ним, - виникли сумніви стосовно непослідовності пояснень кандидата у декларуванні, а саме: коли задекларованих позивачем коштів мало би не вистачити для придбання автомобіля, зокрема в частині вкладу з боку доньки кандидата, однак, на співбесіді кандидат дає пояснення, що сума з її боку була більша, ніж вона могла дати, тобто це певні її заощадження, які не декларувалися.

Також, секретар комісії ОСОБА_3 зазначила, що незрозумілою є реакція кандидата на злочин в частині внесення працівниками поліції недостовірних даних до офіційних документів ДТП, очевидцем якого він став. Окремі питання у комісії виникли і щодо результатів проходження кандидатом поліграфічного дослідження, що можуть свідчити про його недоброчесність. Також, член комісії ОСОБА_10 повідомив, що, згідно з постановою суду, працівники поліції не надали належних доказів, що кандидат керував транспортним засобом та не надали відомостей на підтвердження участі автомобіля. Справу закрито за відсутності складу правопорушення, хоча з огляду на твердження кандидата про те, що він взагалі тоді не керував, правильним було б закрити провадження за відсутністю події правопорушення. Підсумував, що в умовах вчинення стосовно кандидата злочину, складення протоколу, та намагань притягнути його до відповідальності, реакція кандидата є дивною. Член комісії ОСОБА_7 зазначив, що дивною є ситуація зі складенням протоколу. Не зрозуміло чому кандидат не відреагував та не почав шукати дійсно винного. Як прокурор, кандидат знає, що це може зруйнувати йогоімідж. Член комісії ОСОБА_12 зазначив, що кандидат - як професійна людина, юрист високого рівня мав би відреагувати на факт закриття справи за відсутністю складу правопорушення.

Як слідує з вищевказаного протоколу дев`ятого засідання Конкурсної комісії №9.6 від 02.06.2021 за результатами голосування з питання «Чи згодні члени конкурсної комісії з тим, що кандидат ОСОБА_1 відповідає критерію доброчесності згідно з вимогами Порядку робота конкурсної комісії та проведення конкурсу на адміністративні посади у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі?» - за « 1», «рішення не прийнято».

Отже, рішення «про відповідність» критерію доброчесності позивача, після обговорення результатів співбесіди, - комісією не прийнято, оскільки не набрало необхідної для цього кількості голосів за успішне її проходження.

Щодо можливості конкурсної комісії прийняти таке рішення, то суд зазначає, що відповідно до приписів пункту 2.1 Методології та критерії оцінювання практичних завдань і результатів співбесіди під час проведення відкритого конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, відповідність кандидата критерію доброчесності - є оціночною категорією, та оцінюється (з урахуванням наявності або відсутності обґрунтованих сумнівів, що виникли за результатами дослідження інформації, яка міститься у матеріалах щодо кандидата, та проведення співбесіди із ним) - саме членами конкурсної комісії за визначеними показниками.

Так, рішення Ради прокурорів України від 04.06.2020 №100 «Про визначення членів конкурсної комісії з організації та проведення конкурсу на адміністративні посади в Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру» та постанова Верховної Ради України від 17.09.2020 №908-ІХ «Про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі», якими визначено персональний склад Комісії, - не оскаржено, доказів порядку добору членів такої комісії - суду не представлено, а судом не здобуто.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд дійшов переконання, що оцінка доброчесності прокурора - це суб`єктивне відображення інформації про прокурора, отриманої у передбачений законом спосіб від органів відповідної компетенції та сфери відповідальності, через яку може виникнути обґрунтований сумнів щодо доброчесності першого. Тому завданням Конкурсної комісії є не доведення того, що прокурор порушив закон, чи не відповідає кваліфікаційним якостям, необхідним для виконання тих чи інших посадових обов`язків на бажаній посаді, а є визначення наявності обґрунтованих сумнівів щодо його відповідності вимогам професійної етики і доброчесності прокурора.

Вказані обґрунтовані сумніви можуть виникати у тих випадках, коли наявні підстави вважати, що дії (бездіяльність) прокурора свідчать про його невідповідність критеріям навіть за відсутності з приводу таких дій (бездіяльності) офіційного рішення уповноважених посадових осіб чи органів державної влади або у випадку прийняття рішення, якщо є сумніви щодо об`єктивності такого рішення.

Доброчесністю є позитивна моральна якість, зумовлена свідомістю і волею людини, яка є узагальненою стійкою характеристикою людини, її способу життя, вчинків; якість, що характеризує готовність і здатність особистості свідомо і неухильно орієнтуватись у своїй діяльності та поведінці на принципи добра і справедливості.

Відповідне визначення виклала у своїй постанові від 10 листопада 2022 року у справі №9901/355/21 Велика Палата Верховного Суду.

Визначення відповідності або невідповідності прокурора критеріям має відбуватися на основі сумарної оцінки всієї інформації, яка свідчить про порушення вимог професійної етики і доброчесності (за винятком грубих порушень, наявності яких самих по собі є достатньою для твердження про невідповідність прокурора критеріям професійної етики чи доброчесності).

Комісія сформулювала своє рішення на підставі власної оцінки інформації про кандидата на посаду в Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру та його морально-етичної поведінки, які були встановлені у межах наданих їй законом повноважень і під дією (тягарем) відповідальності за формування посадового корпусу такого органу.

При цьому суд зазначає, що особа, щодо якої не прийнято рішення про відповідність критеріям доброчесності згідно Методології та критерії оцінювання практичних завдань і результатів співбесіди під час проведення відкритого конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, - не втрачає набутого права на щось, а лише не отримує обіцяного в обмін на проявлену (продемонстровану) нею здатність бути посадовою особою конкретно визначеної установи.

Суд вважає за необхідне повторно зазначити, що не прийняття комісією рішення щодо відповідності позивача (як кандидата) критеріям доброчесності, визначених пунктом 2.1 Методології, - не означає прийняття комісією рішення про те, що такий кандидат є недоброчесним.

З огляду на те, що частиною шостою статті 25 Порядку №3 не передбачено прийняття письмового рішення з обґрунтуванням підстав не голосування, а члени комісії не зобов`язанні висловлювати свою думку з приводу сумнівів щодо відповідності кандидата критерію доброчесності, суд дійшов висновку, що вмотивованість кожного критерію доброчесності та його елементів з урахуванням внутрішнього переконання кожного члена комісії законодавство не передбачає, оскільки є способом прийняття рішення, тобто реалізацією владних управлінських функцій.

Суд зазначає, що визначення відповідності або невідповідності прокурора критеріям доброчесності стосується лише даного конкурсу, який на даний час є завершеним. Інших доказів процедурних порушень при проведенні співбесіди щодо відповідності кандидата критерію доброчесності, сторонами не вказано, а судом не здобуто з огляду на що, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства та встановлених обставин справи, суд приходить до висновку, що Конкурсною комісією за результатами проведення 02.06.2021 співбесіди з ОСОБА_1 у відповідності до вимог чинного законодавства не ухвалено рішення про відповідність кандидата критерію доброчесності, що відповідає вимогам статті 2 КАС України

За приписами частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до положень статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частинами першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відтак, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх рішень та дій, а також докази надані позивачем, суд доходить висновку, що у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 слід відмовити повністю.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, тертя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Генеральний прокурор Венедіктова І.В. про визнання протиправним та скасування рішення, включене до протоколу від 02.06.2021 №9.6 дев`ятого засідання Комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі в частині результатів співбесіди щодо відповідності кандидата ОСОБА_1 критерію доброчесності, - відмовити в повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 10 березня 2023 року.

Реквізити учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 (місцезнаходження/місце проживання: АДРЕСА_1 код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 );

відповідач: Комісія з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі (місцезнаходження: вул. Різницька, 13/15,м. Київ11,Центральна Частина Києва, Київ,01011 );

третя особа: Генеральний прокурор Венедіктова І.В. (місцезнаходження/місце проживання: АДРЕСА_2 ).

Головуючий суддя Мірінович У.А.