Справа № 260/481/22
Суддя: Запотічний Ігор Ігорович
Дата ухвалення: 2023-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2023 рокуЛьвівСправа № 260/481/22 пров. № А/857/15995/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді: Запотічного І.І.,

суддів: Глушка І.В., Довгої О.І.,

при секретарі судового засідання: Пославському Д.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2022 року (суддя Гаврилко С.Є., ухвалене в м. Ужгороді о 09:22, повний текст складено 07.10.2022) у справі № 260/481/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області та з наведених в ньому підстав просив визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Закарпатській області №4-дс від 21.01.2022 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 ".

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2022 року позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням Головне управління ДПС у Закарпатській області подало апеляційну скаргу, вважає, що оскаржене рішення суду є необґрунтоване, прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову в позові.

В обґрунтування апеляційної скарги, зокрема, зазначає, що твердження про те, що подання дисциплінарної комісії не має суттєвого значення, оскільки не містить ознак індивідуального акта є неправомірним, оскільки суб`єкт прийняття рішення зобов`язаний розглянути всі наявні матеріали у дисциплінарній справі, в тому числі й подання дисциплінарної комісії, на основі якого виноситься індивідуальний акт. Також зазначає, що, у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. Окрім цього, зазначає, що судом першої інстанції при розгляді справи було враховано дані камеральних перевірок тільки за 2020 рік. проте проігноровано дані за 2021 рік, хоча в дисциплінарній справі, зокрема в поданні дисциплінарної комісії, наявні матеріали камеральних перевірок за 2021 рік, строк притягнення до відповідальності по яких на дату розгляду в Головному управлінні дисциплінарного провадження не минув. Вважає, що позивач після завершення камеральних перевірок декларацій з плати за землю суб`єктів господарювання повинен скласти та довести до керівника структурного підрозділу висновки про наявність значної кількості ризиків після проведеної камеральної перевірки, які будуть підставою для прийняття рішення про проведення планової/позапланової документальної виїзної/невиїзної перевірки, відповідно до Методичних рекомендацій щодо організації та проведення камеральних перевірок поданої звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи га податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи підприємця, затверджених наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.06.2013 №165 (р.6 п.2.5 Методичних рекомендацій). За результатами камеральних перевірок за 2021 рік висновки про наявні податкові ризики не були складені по наступних суб`єктах господарювання: МП у формі ТОВ «Гарт», ТОВ «Квант-ТТТ», ПрАТ «Андезит», ПАТ «Будавтодор», ТОВ «Карпати - 2003», що могло стати причиною ймовірних втрат до бюджету. Вважає, що оскільки, позивач призначений на посаду головного державного інспектора Ужгородського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС наказом від 21.12.2020 року №395-0. питання відкриття дисциплінарного провадження та притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача за невиконання посадових обов`язків в 2021 році, є правомірним.

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу рішення суду першої інстанції вважає законним та просить залишити його без змін.

Сторони, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, явки уповноважених представників в судове засідання не забезпечили, що відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України не перешкоджає розгляду справи без їхньої участі.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, відзиву, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, ОСОБА_1 відповідно до наказу начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області Матьола І. № 264-о від 02 вересня 2019 року призначено на посаду головного державного ревізора інспектора відділу податків та зборів з юридичних осіб Головного управління ДПС у Закарпатській області.

Відповідно до наказу начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області Матьола І. № 602-О від 01 вересня 2020 року ОСОБА_1 призначено на посаду головного державного ревізора інспектора відділу податків та зборів з юридичних осіб Головного управління ДПС у Закарпатській області з 03 вересня 2019 року.

Відповідно до наказу № 1230 від 21 грудня 2020 року ОСОБА_1 було звільнено з посади головного державного ревізора інспектора відділу податків та зборів з юридичних осіб Головного управління ДПС у Закарпатській області.

21 грудня 2020 року відповідно до наказу начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області Матьола І. № 395-О ОСОБА_1 призначено на посаду головного державного ревізора - інспектора Ужгородського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Закарпатській області з 22 грудня 2020 року (а.с. 81).

Як видно з матеріалів справи ,а саме відповідно до наказу начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області Петріченко О. № 33-дс від 24 листопада 2021 року та на виконання доручення ДПС України від 29 жовтня 2021 року № 4 було порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 .. Підставою для прийняття такого рішення керівником ГУ ДПС у Закарпатській області стали доповідна записка відділу відомчого контролю ГУ ДПС та відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС від 25 жовтня 2021 року № 288/07-16-02-00-05.

В подальшому 20 грудня 2021 року та 10 січня 2022 року, позивачем було надано письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, згідно яких позивач вчинення дисциплінарного поступку заперечив.

З матеріалів справи вбачається, що 31 грудня 2021 року відповідно до наказу начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області Петріченко О. № 48-дс продовжено термін дисциплінарного провадження стосовно позивача.

За результатами вказаного дисциплінарного провадження 12 січня 2022 року було прийнято Подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Закарпатській області про результати розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_1 . З резолютивної частини вказаного подання вбачається, що висновком щодо наявності дисциплінарного проступку у діях позивача, дисциплінарною комісією було рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани, у зв`язку із тим, що перевіркою встановлено вчинення ним дисциплінарного проступку, що проявилося недотриманням (порушенням) позивачем Методичних рекомендацій щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця, затверджених наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.06.2013 №165 по завершенні камеральних перевірок декларацій з плати за землю, по наведеним нижче суб`єктах господарювання, не складено та відповідно не доведено до керівника структурного підрозділу висновків про наявність значної кількості ризиків після проведеної камеральної перевірки, які будуть підставою для прийняття рішення про проведення планової/позапланової документальної виїзної/невиїзної перевірки (р. 6 п.2.5 Методичних рекомендацій): МП у формі TOB "Гарт" () - за 2021 рік № від (дата проведення - 22.03.2021) (ймовірні втрати до бюджету 58411,80 грн.); TOB "Квант-ТТТ" () - за 2020 рік (звітна) № 5176 від 18.02.2020 проводив головний державний ревізор-інспектор Ужгородського відділу камеральних перевірок Сенюш Сергій Володимирович (дата проведення - 09.04.2020, ймовірні втрати до бюджету 631813,30 грн.) та за 2021 рік (звітна) № 3635 від 22.02.2021 (дата проведення - 23.03.2021); ПАТ "Будавтодор" () - за 2021 рік (звітна) № від 22.02.2021 (дата проведення 23.03.2021); TOB "Карпати - 2003" () за 2021 рік (звітна) № від 22.02.2021 (дата проведення -23.03.2021).

Окрім цього, комісією додатково було встановлено, що при проведенні камеральної перевірки ТОВ "Квант-ТТТ" () ОСОБА_3 не було забезпечено належної якості проведення такої, зокрема не було враховано нормативно грошову оцінку сільськогосподарських угідь в Україні (в т.ч. по Закарпатській області) станом на 01.01.2020 року (гривень за 1 гектар) за даними офіційного веб-сайту Держгеокадастру України, що оприлюднюється на офіційному порталі Державної податкової служби України.

В подальшому, наказом начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області № 4-дс від 21 січня 2022 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 " накладено на головного державного інспектора Ужгородського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС - ОСОБА_2 дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого статтею 65 частиною 2 пунктом 5 та статтею 66 Закону України "Про державну службу" (а.с.а.с. 21-23).

З вказаного наказу вбачається, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення слугувало Подання комісії від 12 січня 2022 року. Відповідно до вказаного наказу комісією (протокол засідання Комісії від 12.01.2021 № 7/дс) встановлено неналежне виконання ОСОБА_3 своїх посадових обов`язків, що призвело до порушень вимог п. 76.3 ст.76 Податкового кодексу України з урахуванням вимог Законом України від 30.03.2020 № 540-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COV1D-2019)", доручення начальника ГУ ДПС від 14.01.2021 № 4 "Про визначення відповідальних осіб за податкове адміністрування місцевих податків, зборів та платежів", недотримання вимог Методичних рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи підприємця затверджених наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.06.2013 № 165 та окремих вимог наказу Міністерства фінансів України від 16.06.2015 № 560 "Про затвердження форми Податкової орендна плата за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності)" із змінами, що проявилось у не акцентування значених платниками податків у податкових деклараціях з плати за землю, при проведенні камеральних перевірок таких декларацій, основних відомостей, (категорія земельної ділянки, вид права, ставка податку, нормативно-грошова оцінка земельної ділянки та інше), що в свою чергу вплинуло на повноту нарахування земельного податку та. відповідно, сплати податку до відповідних місцевих бюджетів, а також в частині порушення законодавчо визначеного терміну проведення камеральних перевірок.

Такі порушення були виявлені, зокрема, щодо наступних суб`єктів господарювання: "Закарпатський угорський інститут імені Ференца Ракоці II" () декларації з плати за землю за 2020 рік: № від 19.02.2020, № від 19.02.2020, № від 19.02.2020; 2-га Державна пожежно-рятувальна частина управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області () - декларацію за 2020 рік № від 08.01.2020; TOB "Квант-ТТТ" () - декларацію за 2020 рік (звітна) № 5176 від 18.02.2020; ПрАТ "Андезит" () декларація за 2020 рік (звітна) № від 17.02.2020; ПАТ "Будавтодор" () декларацію за 2020 рік (звітна) № віл 18.02.2020; ТОВ "Карпати - 2003" () декларація за 2020 рік (звітна) № від 19.02.2020. Факт вчинення ОСОБА_4 неналежного виконання своїх посадових обов`язків належним чином зафіксовані в акті ГУ ДПС у Закарпатській області від 30.09.2021 №07-16-02/7/00-05 "Акт перевірки стану організації роботи структурних підрозділів ГУ ДПС у Закарпатській області із забезпечення достовірності, повноти нарахування та сплати до місцевих бюджетів плати за землю за період 2020-2021 роки суб`єктами господарювання (крім фізичних осіб)". Також, Комісією додатково було встановлено, що при проведенні камеральної перевірки ТОВ "Квант-ТТТ" () ОСОБА_3 не було забезпечено належної якості проведення такої, зокрема не було враховано нормативно грошову оцінку сільськогосподарських угідь в Україні (в т.ч. по Закарпатській області) станом на 01.01.2020 року (гривень за 1 гектар) за даними офіційного веб-сайту Держгеокадастру України, що оприлюднюється на офіційному порталі Державної податкової служби України.

ОСОБА_1 не погодившись із наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, звернувся в суд з вказаним позовом.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Відповідно до пунктів 21.1, 21.2 статті 21 Податкового кодексу України (далі ПК України), посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані, зокрема: дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій; забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень. За невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків посадові (службові) особи контролюючих органів несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно статті 64 Закону України "Про державну службу" (далі Закон України № 889-VII) за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Частинами 1,2 статті 65 Закону України № 889-VII передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Дисциплінарним проступком, зокрема, є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до частин 1,3 статті 66 Закону України № 889-VII передбачено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби. У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Згідно із статтею 67 частинами 1 і 2 та статтею 74 частиною 1 Закону України № 889-VII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Частиною 2 статті 74 Закону України № 889-VII передбачено, що дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини 2 статті 77 Закону України № 889-VII, у рішенні про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Проаналізувавши наведені норми права суд першої інстанції прийшов до вірного висновку, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом України № 889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.

Згідно частиною 3 статті 65 Закону України № 889-VIII державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що законодавцем встановлено, що для притягнення суб`єкта відповідальності до дисциплінарної відповідальності необхідно окрім, зокрема наявності самого дисциплінарного проступку, ще й наявність часового проміжку, який не минув, протягом якого певний суб`єкт може бути притягнутий до відповідної відповідальності. Таким часовий проміжок у спірному випадку відповідає одному року після вчинення такого проступку.

Як вбачається з спірного наказу, який є в свою чергу рішенням суб`єкта владних повноважень у сфері проходження публічної служби, саме яке порушує права та інтереси позивача, випливає, що останній був підданий дисциплінарній відповідальності саме за події, які мали місце у березні 2020 року, тобто з часу таких подій до ухвалення спірного рішення минув проміжок часу, який є більше одного року, що в свою чергу унеможливлює в розумінні статті 65 частини 3 Закону України № 889-VIII притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Відповідач зазначав про те, що позивача до дисциплінарної відповідальності притягнуто на підставі відповідного подання, яке містить посилання на порушення допущені позивачем у березні 2022 року та про що зазначено в оскарженому наказі як на підставу.

Разом з тим, як було зазначено позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності саме спірним наказом, який містить всі ознаки індивідуального акту (рішення суб`єкта владних повноважень) (стаття 4 частина 1 пункт 19 КАС України). Подання, на яке посилається відповідач, ознак індивідуального акта (рішення суб`єкта владних повноважень) не містить, а відтак не породжує для позивача правових наслідків. Також таке подання не є обов`язковим до виконання для суб`єкта, який в праві притягнути особу до відповідної відповідальності (стаття 70 частина 10 Закону України № 889-VIII).

Відповідно до частини 5 статті 74 Закону України № 889-VII дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

Відтак суд першої інстанції вірно зазначив, що дисциплінарне стягнення на державного службовця може накладатися не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, але не пізніше одного року після його вчинення.

Як вірно зазначив суд першої інстанції предметом спору у даній справі є наказ № 4-дс від 21 січня 2022 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 " та накладення дисциплінарного стягнення на державного службовця у зв`язку із невиконанням позивачем своїх службових обов`язків, які в тому числі, проявились у порушенні законодавчо визначеного терміну проведення камеральних перевірок щодо наступних суб`єктів господарювання: "Закарпатський угорський інститут імені Ференца Ракоці II" () декларації з плати за землю за 2020 рік: № від 19 лютого 2020 року, № від 19 лютого 2020 року, № від 19 лютого 2020 року; 2-га Державна пожежно-рятувальна частина управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області () - декларацію за 2020 рік № від 08 січня 2020 року; TOB "Квант-ТТТ" () - декларацію за 2020 рік (звітна) № 5176 від 18 лютого 2020 року; ПрАТ "Андезит" () декларація за 2020 рік (звітна) № від 17 лютого 2020 року; ПАТ "Будавтодор" () декларацію за 2020 рік (звітна) № віл 18 лютого 2020 року; ТОВ "Карпати - 2003" () декларація за 2020 рік (звітна) № від 19 лютого 2020 року.

Відтак колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що події, які були предметом дисциплінарного провадження та є підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, мали місце в лютому, березні 2020 року, водночас, до дисциплінарної відповідальності позивача притягнуто наказом ГУ ДПС у Закарпатській області № 4-дс від 21 січня 2022 року, тобто більше 1 року та 10 місяців, що свідчить про порушення відповідачем строків притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Тому вірним є висновок суду першої інстанції, що оскаржений наказ винесено 21 січня 2022 року, тобто більше як через рік після вчинення позивачем дій, що зазначені у спірному наказі, кваліфікованих відповідачем як дисциплінарний проступок, що законодавчо унеможливлює застосувати дисциплінарне стягнення саме з цих підстав, а відтак позивача протиправно притягнуто до дисциплінарної відповідальності, всупереч встановленим строкам передбаченим статті 65 частини 3, статті 74 частини 5 Закону України № 889-VIII.

Окрім цього як вже було зазначено, підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення слугувало Подання комісії від 12 січня 2022 року. Так, за результатами дисциплінарного провадження 12 січня 2022 року було прийнято Подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ головного управління ДПС у Закарпатській області про результати розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_1 ..

З резолютивної частини вказаного подання вбачається, що висновком щодо наявності дисциплінарного проступку у діях позивача, дисциплінарною комісією було рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани, за вчинений ним дисциплінарного проступку у зв`язку із встановленим перевіркою позивачем, у тому числі неякісно з недотриманням (порушенням) Методичних рекомендацій щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця, затверджених наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.06.2013 №165 по завершенні камеральних перевірок декларацій з плати за землю, по наведеним нижче суб`єктах господарювання, не складено та відповідно не доведено до керівника структурного підрозділу висновків про наявність значної кількості ризиків після проведеної камеральної перевірки, які будуть підставою для прийняття рішення про проведення планової/позапланової документальної виїзної/невиїзної перевірки (р. 6 п.2.5 Методичних рекомендацій): МП у формі TOB "Гарт" () - за 2021 рік № від 16 лютого 2021 року(дата проведення 22 березня 2021 року) (ймовірні втрати до бюджету 58411,80 грн.); TOB "Квант-ТТТ" () - за 2020 рік (звітна) № 5176 від 18 лютого 2020 року проводив головний державний ревізор-інспектор Ужгородського відділу камеральних перевірок Сенюш Сергій Володимирович (дата проведення 09 квітня 2020 року, ймовірні втрати до бюджету 631813,30 грн.) та за 2021 рік (звітна) № 3635 від 22 лютого 2021 року (дата проведення 23 березня 2021 року); ПАТ "Будавтодор" () - за 2021 рік (звітна) № від 22 лютого 2021 року (дата проведення 23 березня 2021 року); TOB "Карпати - 2003" () за 2021 рік (звітна) № від 22 лютого 2021 року (дата проведення - 23 березня 2021 року).

Пунктом 76.3 статтею 76 Податкового кодексу України передбачено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути-проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 302 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 286.2 статті 286 Податкового кодексу України платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій.

Як передбачено пунктом 49.20 статті 49 Податкового кодексу України, якщо останній день строку подання податкової декларації припадає на вихідний або святковий день, то останнім днем строку вважається операційний (банківський) день, що настає за вихідним або святковим днем, а відтак 20 лютого 2021 року є останнім днем подання відповідної звітності.

Відтак, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що з врахуванням положень статті 49 пункту 49.20 Податкового кодексу України, граничний термін подання декларації з плати за землю на 2021 рік - 22 лютого 2021 року, оскільки 20 лютого 2021 року була субота. Граничний термін проведення камеральної перевірки 30 календарних днів, тобто 24 березня 2021 року.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, TOB "Гарт" було подано податкову декларацію за 2021 рік № від 16 лютого 2021 року, позивачем було проведено її перевірку 22 березня 2021 року; TOB "Квант-ТТТ" було подано податкову декларацію за 2021 рік (звітна) № 3635 від 22 лютого 2021 року, позивачем було проведено її перевірку 23 березня 2021 року; ПАТ "Будавтодор" було подано податкову декларацію за 2021 рік № від 22 лютого 2021 року, позивачем було проведено її перевірку 23 березня 2021 року; TOB "Карпати - 2003" було подано податкову декларацію за 2021 рік (звітна) № від 22 лютого 2021 року, позивачем було проведено її перевірку 23 березня 2021 року).

Відтак з наведеного слідує, що позивачем було проведено камеральну перевірку вищевказаних податкових декларацій в межах граничного строку передбаченого статтею 76 пунктом 76.3 Податкового кодексу України.

Також судом першої інстанції вірно зазначено, що в наказі Головного управління ДПС у Закарпатській області від 21 січня 2022 № 4-дс було встановлено несвоєчасне проведення позивачем камеральних перевірок в 2020 році суб`єктів господарювання, а Поданням Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ головного управління ДПС у Закарпатській області про результати розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_1 , зокрема було встановлено несвоєчасне проведення позивачем камеральних перевірок в 2021 році суб`єктів господарювання.

Таким чином, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що висновки відповідача про неналежне виконання позивачем посадових обов`язків, які в тому числі, проявились у порушенні законодавчо визначеного терміну проведення камеральних перевірок щодо вказаних суб`єктів господарювання у спірний період є необґрунтованими та безпідставними.

Окрім того в наказі про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності зазначено, що при проведенні камеральної перевірки ТОВ "Квант-ТТТ" () ОСОБА_3 не було забезпечено належної якості проведення такої, зокрема не було враховано нормативно грошову оцінку сільськогосподарських угідь в Україні (в т.ч. по Закарпатській області) станом на 01 січня 2020 року (гривень за 1 гектар) за даними офіційного веб-сайту Держгеокадастру України, що оприлюднюється на офіційному порталі Державної податкової служби України.

Разом з тим, відповідач зазначає, що позивача було притягнено до дисциплінарної відповідальності у зв`язку із вчинення ним в сукупності двох дисциплінарних проступків, що стосується порушення законодавчо визначеного терміну проведення камеральних перевірок та не забезпечення належної якості проведення камеральної перевірки ТОВ "Квант-ТТТ".

Судом першої інстанції вірно встановлено відсутність в діях позивача дисциплінарного проступку щодо порушення останнім законодавчо визначеного терміну проведення камеральних перевірок, а відтак вказане виключає можливість для застосування до позивача дисциплінарного стягнення за вчинення дисциплінарного проступку щодо не забезпечення належної якості проведення камеральної перевірки ТОВ "Квант-ТТТ", оскільки позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення в сукупності двох епізодів.

Пунктом 1 Постанови Кабінету Міністрів України "Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби" від 30 вересня 2020 року за № 893 вирішено ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком, в тому числі і Головне управління ДПС у Закарпатській області ().

До переліку територіальних органів Державної податкової служби, що утворюються як відокремлені підрозділи Державної податкової служби, згідно з додатком до наказу Державної податкової служби "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби" від 30 вересня 2020 року за № 529, включено у тому числі й Головне управління ДПС у Закарпатській області (Код ЄДРПОУ ВП 44106694).

Як вже було зазначено 21 грудня 2020 року відповідно до № 1230 ОСОБА_1 було звільнено з посади головного державного ревізора інспектора відділу податків та зборів з юридичних осіб Головного управління ДПС у Закарпатській області. Також 21 грудня 2020 року відповідно до наказу начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області Матьола І. № 395-О ОСОБА_1 призначено на посаду головного державного ревізора - інспектором Ужгородського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Закарпатській області з 22 грудня 2020 року.

Тобто позивача призначено на посаду головного державного інспектора Ужгородського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Закарпатській області (код ЄДРПОУ ВП 44106694), наказом якого порушено відносно останнього дисциплінарне провадження, тільки з 22 грудня 2020 року, до цього часу позивач працював в Головному управлінні ДПС у Закарпатській області (). Тобто, суб`єктом призначення, відносно позивача за діяльність в періоді першого кварталу 2020 року (якому здійснено, з точки зору відповідача, неналежне виконання посадових обов`язків) був начальник іншої юридичної особи Головного управління ДПС у Закарпатській області (), тому саме останній вправі був ініціювати порушення дисциплінарного провадження.

Відтак, оскільки дисциплінарне провадження стосувалось дій позивача, вчинених у іншій юридичній особі, то колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що наказ Головного управління ДПС у Закарпатській області (код ЄДРПОУ ВП 44106694) від 24 листопада 2021 року за № 33-дс "Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_5 " не може вважатися правомірним.

Тому колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що призначення позивача в порядку переведення на посаду в новоствореному державному органі унеможливлює відкриття дисциплінарного провадження та притягнення його до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку на іншій юридичній особі (у структурному підрозділі Головного управління ДПС у Закарпатській області ().

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про підставність позовних вимог до задоволення.

Згідно ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду з наведених вище мотивів, а тому колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

За правилами статті 139 КАС України, судом не вирішується питання про розподіл судових витрат.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 328 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Закарпатській області залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2022 року у справі № 260/481/22 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І. І. Запотічний
судді І. В. Глушко
О. І. Довга
Повне судове рішення складено 13.03.2023