Справа № 362/1334/23
Суддя: Попович О. В.
Дата ухвалення: 2023-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 362/1334/23
Провадження № 2-а/362/26/23
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"10" березня 2023 р.

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Поповича О.В. перевірив на предмет відповідності вимогам закону матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до поліцейського ВРПП Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області Діденка Тараса Михайловича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача, - ВРПП Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення й

установив:

27 лютого 2023 року ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) через представника адвоката Змаженка Л.Я. засобами поштового зв`язку звернувся до Васильківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою дополіцейського ВРПП Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області Діденка Тараса Михайловича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача, - ВРПП Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, з вимогами:

визнати незаконною постанову поліцейського ВРПП Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області Діденка Тараса Михайловича про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, від 28 грудня 2022 року серії БАД № 716349 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 122 КУпАП;

закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП за відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

За змістом частин першої, другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) суддя після одержання позовної заяви, з-поміж іншого, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до частин першої, третьої статті 123 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності врегульовані статтею 286 КАС України, згідно з частиною другою якої позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Наведеній нормі процесуального закону кореспондують приписи статті 289 КУпАП.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що оспорювана постанова відповідача винесена 28 грудня 2022 року, тобто майже за три місяці до звернення до суду з даною позовною заявою.

Разом із позовною заявою подано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, обґрунтовану тим, що:

- оскаржену постанову направлено позивачу поштою та він отримав її лише 23 січня 2023 року; копія постанови була нечитабельна;

- 24 січня 2023 року укладено договір про надання правової допомоги, після чого направлено адвокатський запит і лише 17 лютого 2023 року на адвокатський запит надійшла відповідь із копією оскаржуваної постанови, яку можливо прочитати.

Відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк звернення до суду.

Суд вважає, що укладення договору про надання правової допомоги, звернення з адвокатськими запитами тощо не можуть свідчити про поважність пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду. До того ж суду не надано доказів отримання оспорюваної постанови саме 23 січня 2023 року.

Враховуючи наведене, проаналізувавши аргументи заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про відсутність поважних причин пропуску цього строку на підстав для його поновлення.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, позовну заяву належить залишити без руху та надати позивачеві строк у десять днів із дня отримання копії цієї ухвали для зазначення інших підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Крім того, згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Документу про сплату судового збору в установленому законом розмірі позивач не додав, пославшись на приписи статті 288 КУпАП.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (надалі Закон № 3674-VI), стаття 5 якого встановлює пільги щодо сплати судового збору.

Згідно з частиною четвертою статті 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Водночас у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи суму судового збору, яку позивачу необхідно сплатити за звернення з цим позовом, суд виходить із такого.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пункт 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI встановлює ставку судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, на рівні 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 5 частини другої цієї ж статті ставка судового збору разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення встановлена на рівні 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684 гривні.

Беручи до уваги наведене нормативне регулювання й висновки Великої Палати Верховного Суду, ставка судового збору за звернення з цим позовом складає 536,80 гривень.

Суд додатково звертає увагу на те, що відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Тому позивачу належить привести позовну заяву у відповідність з вимогами процесуального закону шляхом зазначення повного найменування сторін без використання скорочень і абревіатур.

Крім того, в порушення пунктів 7, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві не зазначено: відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; обґрунтування порушення оскаржуваним рішенням прав, свобод чи інтересів позивача.

Відповідно до абзацу першого частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Окрім цього, суд пропонує позивачу врахувати правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 26 грудня 2019 року у справі № 724/716/16-а, відповідно до якої відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем , оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення .

Також суд пропонує позивачу привести свої позовні вимоги у відповідність до повноважень місцевого загального суду як адміністративного суду, визначених статтею 286 КАС України.

Керуючись статтею 123, 169 КАС України, суд

ухвалив:

1. Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду.

2. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 .

3. Надати строк у десять днів із дня отримання копії цієї ухвали для зазначення інших підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду та усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не оскаржується.

Суддя О.В. Попович