Справа № 580/1164/23
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2023-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

13 березня 2023 року справа № 580/1164/23

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Руденко А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в особі представника адвоката Соловйова Дмитра Ігоровича до Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області та Катеринопільського сектору Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області про визнання протиправним і скасування рішення та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

20.02.2023 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 в особі представника адвоката Соловйова Дмитра Ігоровича з позовною заявою до Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області та Катеринопільського сектору Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення у формі висновку Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області №254/2020 від 10.09.2020 про результати службової перевірки щодо законності документування позивача 19.05.2009 Катеринопільським РВ УМВС України в Черкаській області паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 ;

- зобов`язати Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області видалити з інформаційної системи підсистеми ФМ Недійсні документи ЄІАС УМП ДМС України інформацію (відомості) про недійсність паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , оформлений 19.05.2009 Катеринопільським РВ УМВС України в Черкаській області на ім`я позивача;

- зобов`язати Катеринопільський сектор управління Державної міграційної служби України в Черкаській області повернути позивачу вилучений паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , оформлений 19.05.2009 Катеринопільським РВ УМВС України в Черкаській області.

Згідно пункту 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з?ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частина перша статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно частини другої вказаної статті для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною другою вказаної статті визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже позов має бути поданий до суду протягом шести місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач оскаржує висновок №254/2020 від 10.09.2020, відтак, шестимісячний строк звернення до суду збіг 10.03.2021.

Звернувшись з позовом до суду 20.02.2023, позивач пропустив строк звернення.

Відповідно до частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивач 06.03.2023 подав клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому зазначив, що паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 був вилучений у позивача та було видано лише довідку Катеринопільського РС УДМС України в Черкаській області про вилучення/тимчасове вилучення паспорта громадянина України №1 від 02.10.2020, з якої не вбачається підстав для вилучення паспорта громадянина України.

Зазначає, що відповідач допустив протиправну бездіяльність, оскільки всупереч пункту 108 постанови Кабінету Міністрів України №302 від 25.03.2015 «Про затвердження зразка бланка, технічного опису та Порядку оформлення. Видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України» не поінформував позивача письмово про визнання його паспорта недійсним із зазначенням норм законодавства, що були порушені, тому не отримання роз`яснення щодо підстав вилучення паспорта громадянина України позбавило позивача можливості вчасно звернутись до суду.

Вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду суддя зазначає наступне.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Питання застосування строку звернення до суду було неодноразово предметом розгляду Верховним Судом, зокрема у справах №240/12017/19, №360/3999/20 (постанова від 06 грудня 2021 року), №320/1855/21 (постанова від 16 грудня 2021 року) та №420/2764/21 (постанова від 11 листопада 2021 року), де Верховний Суд зазначив, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом встановленого чинним законодавством строку. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів. Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року №340/1019/19).

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

До того ж, Верховний Суд вказав, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише пропущені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Зважаючи на вищевикладені висновки Верховного Суду, які є обов`язковими для суду першої інстанції в силу частини п`ятої статті 242 КАС України, суддя зазначає, що поновленню підлягають строки, які порушені з поважних причин, а поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду.

З позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що позивач оскаржує рішення у формі висновку управління Державної міграційної служби України в Черкаській області від 10.09.2020 №254/2020, однак до Черкаського окружного адміністративного суду з даним позовом позивач звернувся лише 20.02.2023, тобто з пропуском шестимісячного строку.

Позивач в обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду посилається на не повідомлення йому причин вилучення паспорта громадянина України.

Проте, позивачу було відомо у жовтні 2020 про недійсність його паспорта, оскільки 02.10.2020 він був вилучений у позивача, про що складено довідку від 02.10.2020 №1.

Щодо відсутності письмового повідомлення позивача про визнання його паспорта громадянина України недійсним, то саме по собі неповідомлення не свідчить про поважність причини пропуску строку звернення до суду, оскільки реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача.

Зі змісту висновку №254/2020 від 10.09.2020 вбачається, що службова перевірка, за результатами якої його паспорт громадянина України був вилучений, проведена за заявою позивача від 17.12.2019 з приводу перевірки законності оформлення йому паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 . Тобто саме позивач був ініціатором службової перевірки, був обізнаний з результатами розгляду своєї заяви, а саме вилученням його паспорта громадянина України, та погоджувався з таким вилученням до 2023 року.

Позивач не навів доводів та не надав доказів на підтвердження того, що будучи обізнаним з результатами розгляду своєї заяви від 17.12.2019, якими було вилучення його паспорта громадянина України, не мав можливості звернутись до суду з позовом протягом шести місяців після отримання довідки про вилучення паспорта громадянина України від 02.10.2020 №1, отже не реалізував своє право на звернення до суду.

Щодо необізнаності з правовими підставами визнання паспорта громадянина України недійсним, то адвокатський запит №7121-18/7121.1-23 про надання інформації стосовно припинення громадянства або анулювання паспорта громадянина України ОСОБА_1 та надання документів, які стали підставою для цього, був направлений до Катеринопільського сектору УДМС у Черкаській області лише 03.02.2023.

Вказане свідчить про триваючу пасивну поведінку позивача у можливості дізнатись про правові підстави визнання паспорта громадянина України недійним, і доказів неможливості своєчасно звернутись із запитом до відповідача позивач не надав.

Навпаки, така поведінка позивача свідчить про його згоду з вилученням паспорта громадянина України протягом тривалого часу поза межами шестимісячного строку звернення до суду, а саме до 2023 року.

Згідно частини 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Надавши оцінку доводам позивача та письмовим доказам, доданим до позовної заяви, суддя дійшов висновку, що причини пропуску строку звернення до суду, зазначені позивачем, не є поважними, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 123, 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Соловйова Дмитра Ігоровича до Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області та Катеринопільського сектору Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області про визнання протиправним і скасування рішення та зобов`язання вчинити дії позивачеві разом із усіма доданими до неї матеріалами.

2. Роз`яснити позивачеві, що відповідно до частини 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення. Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Алла РУДЕНКО