Справа № 380/8781/22
Суддя: Потабенко Варвара Анатоліївна
Дата ухвалення: 2023-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2023 року

справа №380/8781/22

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

Головуючої - судді Потабенко В.А.,

секретаря судового засідання Ненчук О.І.,

за участі:

представника позивача Наконечного І.В., згідно договору,

представника відповідача Герасимюк О.В., згідно наказу,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі ГУ НП у Львівській області, відповідач), в якому, з урахуванням заяви про зміну предмета спору від 28.12.2022, просить:

- визнати неправомірним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції у Львівській області №1331 від 24.05.2022;

- визнати неправомірним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції у Львівській області № 292 о/с від 27.05.2022;

- зобов`язати начальника Головного управління Національної поліції у Львівській області поновити ОСОБА_1 на службі в ВнП №2 Стрийського РУП ГУНП Миколаївському відділі поліції Головного управління Національно поліції у Львівській області на посаді слідчого слідчого відділення поліції №2 Стрийського районного управління поліції ГУНП, Миколаївського відділення поліції;

- зобов`язати начальника Головного управління Національної поліції у Львівській області виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення за встановленими нормами за час вимушеного прогулу з 27.05.2022 до дня поновлення на роботі;

- зобов`язати здійснити належні записи в трудовій книжці ОСОБА_1 щодо працевлаштування.

В обґрунтування позову зазначає, що службове розслідування було проведено поверхнево, з його результатами позивача не ознайомлювали. Звільнення ОСОБА_1 відбулось незаконно, оскільки наркотичних засобів він не вживав, в стані наркотичного сп`яніння не перебував, що підтверджується результатами імунохроматографічного дослідження від 19.05.2022. Крім того, на момент звільнення позивач проходив навчання в Національній академії внутрішніх справ. Відтак, оскаржувані накази підлягають скасуванню.

Ухвалою від 27.06.2022 суддя залишила позовною заяву без руху.

Ухвалою від 18.07.2022 суддя відкрила провадження в адміністративній справі та вирішила проводити її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Ухвалою від 27.07.2022 суд продовжив розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначив підготовче засідання у справі.

Відповідач позову не визнав. 24.08.2022 за вх. № 54986 подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що проти задоволення позову заперечує. Зазначив, що в ході проведення службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 на займаній посаді слідчого СВ ВнП №2 Стрийського РУП ГУНП перебував з 11.02.2022. 18.05.2022 до ГУНП у Львівській області надійшов рапорт т.в.о. начальника ВнП №2 Стрийського РУП ГУНП про те, що 18.05.2022 у приміщенні ВнП №2 Стрийського РУП ГУНП виявлено рядового поліції ОСОБА_1 із ознаками наркотичного сп`яніння. Йому було запропоновано пройти тест на виявлення наркотиків «SNIPER 10». О 14:30 год. ОСОБА_1 у присутності працівників поліції пройшов даний тест, при цьому не заявляв жодних зауважень щодо процедури його проведення. Так, згідно інструкції до вищезазначеного тесту, у позивача в сечі виявлено ознаки наркотичного засобу марихуани. Того ж дня складено акт від 18.05.2022 №3263 «Про виявлення на робочому місці з ознаками наркотичного сп`яніння» щодо слідчого СВ ВнП №2 Стрийського РУП ГУНП рядового поліції ОСОБА_1 та видано наказ №1250 «Про призначення службового розслідування, створення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків». На основі даного наказу ОСОБА_1 відсторонено від несення служби. В подальшому, 19.05.2022 рядового поліції ОСОБА_1 скеровано (направлення від 19 05.2022 № 1275/13/01-2022) до ДУ ТМО МВС України по Львівській області для проведення освідування (огляду) для встановлення факту перебування його у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння. Згідно результатів імунохроматографічного дослідження від 19.05.2022, виданого Центром психіатричної допомоги та професійного психофізичного відбору Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області», у рядового поліції ОСОБА_1 виявлені ознаки наркотичного сп`яніння та зроблено експрес тест, результат, якого виявився негативним, у зв`язку з чим лікарем надано скерування на дообстеження на стан наркотичного сп`яніння в КЗ ЛОР «Львівський обласний клінічний центр превенцїї та терапії узалежнень», що за адресою: АДРЕСА_1 . В подальшому о 16:07 год. в КЗ ЛОР «Львівський обласний клінічний центр превенцїї та терапії узалежнень» заввідділенням КДЛ ОСОБА_2 взято зразки біоматеріалу та проведено дослідження на вміст наркотичних речовин у сечі рядового поліції ОСОБА_1 , в результаті якого визначено, що вміст каннабіноїдів складає 24,56 ng/ml (довідка від 19.05.2022 8532/4020) та вміст амфетаміну складає 205.09 ng/ml (довідка від 19.05.2022 8533/4021). Від надання пояснень ОСОБА_1 відмовився згідно ст. 63 Конституції України. Разом з тим наголошує, що позивач мав можливість надати такі пояснення, обґрунтувати при проведенні службового розслідування неправомірність, за його твердженням, висунутих йому звинувачень, чим міг вплинути на результати розслідування, проте таким правом не скористався до завершення службового розслідування, а у дисциплінарної комісії були відсутні підстави піддавати сумніву фактичні обставини, з`ясовані під час проведення службового розслідування. Факт перебування ОСОБА_1 на службі у стані наркотичного сп`яніння також підтверджується показами опитаних у ході службового розслідування працівників Стрийського РУП ГУНП у Львівській області. Відтак, за грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. ч. 1, 2, п. 14 ч. 3 ст. 1 Розділу І «Дисциплінарного статуту Національної поліції України», п. 6 ч. 2 розділу II, п. 1 ч. 3 розділу V «Правил етичної поведінки поліцейського», п.п. 1.1, 1.2 п. 1 пп. 3.1 п. 3 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 №803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» на підставі ч. 7 п. 3 ст. 13 «Дисциплінарного статуту Національної поліції України» до слідчого СВ ВнП №2 Стрийського РУП ГУНП ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції, яке в подальшому реалізовано наказом № 292 о/с від 27.05.2022.

Протокольною ухвалою від 25.01.2023 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проти задоволення позову з підстав, викладених у відзиві на позов.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши подані сторонами документи та матеріали, заслухавши пояснення свідків, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Встановлено, що ОСОБА_1 прийнятий на службу в Національній поліції України, наказ № 132 о/с від 01.04.2021.

З 11.02.2022 ОСОБА_1 проходив службу на посаді слідчого слідчого відділу відділення поліції №2 Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області (наказ № 68 о/с від 11.02.2022).

18.05.2022 ГУ НП у Львівській області видано наказ № 1250 «Про призначення службового розслідування, створення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» щодо рядового поліції ОСОБА_1 .

Підставою для проведення службового розслідування став рапорт т.в.о. начальника відділення поліції №2 Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області Нестерука С.В. про виявлення на службі у стані наркотичного сп`яніння слідчого слідчого відділу відділення поліції №2 Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області рядового поліції ОСОБА_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, у ході службового розслідування встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, зокрема встановлено, що 18.05.2022 слідчий СВ ВнП № 2 Стрийського РУП ГУНП рядовий поліції Вітрів В.Т перебував на службі у поліцейському однострої в наркотичному сп`янінні, чим грубо порушив службову дисципліну.

Так, 18.05.2022 до ГУНП у Львівській області надійшов рапорт т.в.о. начальника ВнП № 2 Стрийського РУП ГУНП підполковника поліції Нестерука С.В. про те, що 18.05.2022 у приміщенні ВнП № 2 Стрийського РУП ГУНП, що за адресою: м. Миколаїв, пл. Ринок, 9, виявлений слідчий слідчого відділення ВнП № 2 Стрийського РУП ГУНП рядовий поліції Вітрів В.Т. із ознаками наркотичного сп`яніння, зокрема: сповільненість мови та ходи, розширені зіниці, почервоніння шкірних покривів обличчя. Останньому запропоновано пройти тест на виявлення 10 наркотиків «SPINER 10». О 14:30 год. рядовий поліції ОСОБА_1 у присутності заступника начальника відділення поліції - начальника слідчого відділу капітана поліції ОСОБА_3 та т.в.о. начальника СКП капітана поліції ОСОБА_4 пройшов даний тест, при цьому будь-яких зауважень щодо процедури його проведення у нього не було та згідно інструкції до вищезазначеного тесту виявлено ознаки наркотичного засобу - маріхуана у сечі його поліції ОСОБА_1 . У зв`язку з вищевикладеним у присутності заступника начальника СВ № 2 Стрийського РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції Бегези О., заступника начальника ВП №2 - начальника СВ Стрийського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_3 та т.в.о начальника СКП Стрийського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_4 складено акт від 18.52022 № 3263 «Про виявлення на робочому місці з ознаками наркотичного сп`яніння» слідчого слідчого відділу ВнП № 2 Стрийського РУП ГУНП рядового поліції ОСОБА_1 . В подальшому у відповідності до п. 4 ст. 17 розділу III Дисциплінарного статуту Національної поліції України, який затверджено Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІI, рядового поліції ОСОБА_1 відсторонено від несення служби. 19.05.2022 рядового поліції ОСОБА_1 направлено (направлення від 19.05.2022 № 1275/13/01-2022) до Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Львівській області» для проведення освідування (огляду) для встановлення факту перебування його у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння. Згідно результатів імунохроматографічного дослідження від 19.05.2022, виданого Центром психіатричної допомоги та професійного психофізіологічного відбору Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області», у рядового поліції ОСОБА_1 виявлені ознаки наркотичного сп`яніння та зроблено експрес тест, результат, якого - негативний, у зв`язку з чим, лікарем надано скерування на дообстеження на стан наркотичного сп`яніння в КЗ ЛОР «Львівський обласний клінічний центр превенції та терапії узалежнень», що за адресою: АДРЕСА_1 . В подальшому о 16:07 год. в КЗ ЛОР «Львівський обласний клінічний центр превенції та терапії узалежнень» заввідділенням КДЛ ОСОБА_2 взято зразки біоматеріалу та проведено дослідження на вміст наркотичних речовин у сечі рядового поліції ОСОБА_1 , в результаті вміст каннабіноїдів складає 24,56 ng/ml (довідка від 19.05.2022 8532/4020) та вміст амфетаміну складає 205.09 ng/ml (довідка від 19.05.2022 8533/4021).

Висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни слідчим слідчого відділу відділення поліції №2 Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області рядового поліції ОСОБА_1 затверджено начальником ГУ НП у Львівській області ОСОБА_5 23.05.2022.

В подальшому за грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. ч. 1, 2, п. 14 ч. 3 ст. 1 Розділу І «Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, ч. 2 п. 6 розділу II «Правил етичної поведінки поліцейського», затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, на підставі ч. 7 п. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до слідчого СВ ВнП № 2 Стрийського РУП ГУНП рядового поліції ОСОБА_1 (0183467) наказом ГУ НП у Львівській області № 1331 від 24.05.2022 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом ГУ НП у Львівській області № 292 о/с від 27.05.2022 позивача звільнено зі служби в поліції з 27.05.2022 відповідно до Закону України «Про Національну поліцію», за п. 6 ч 7 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Копію наказу № 292 о/с від 27.05.2022 ОСОБА_1 отримав 27.05.2022.

Вважаючи накази № 1331 від 24.05.2022 та № 292 о/с від 27.05.2022 протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

При вирішенні спору суд застосовує наступні норми права.

Приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію»).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, крім іншого, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Правила етичної поведінки поліцейських затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 за № 1179 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за № 1576/29706.

Ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Згідно п. 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема:

верховенства права;

дотримання прав і свобод людини;

законності;

відкритості та прозорості;

політичної нейтральності;

взаємодії з населенням на засадах партнерства;

безперервності;

справедливості, неупередженості та рівності.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;

неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України;

виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку;

поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;

мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу;

дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики;

зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частиною 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, що затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII (далі Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Частиною 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно зі ст. 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:

1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;

2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;

3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;

4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;

5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;

6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;

7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;

8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

У ст. 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з вказаним Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з вказаним Статутом.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

У ч.ч. 1-3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Статтею 29 Дисциплінарного статуту встановлені особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану.

Абзацом 4 ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

З наведених вище норм права випливає, що поліцейський може бути підданий дисциплінарному стягненню, однак, не інакше, як за вчинення дисциплінарного проступку, факт вчинення якого має бути встановлено та доведено в ході проведеного службового розслідування.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Аналіз положень вищевказаного Порядку дає підстави для висновку, що службове розслідування проводиться з метою виявлення причин та умов, що стали підставою для проведення службового розслідування, наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявності чи відсутності порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок тощо.

Передумовою звільнення особи рядового і начальницького складу за порушення Присяги працівника поліції та за скоєння проступку, який порочить його як працівника поліції, мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування, у ході якого належними та допустимими доказами має підтвердитись факт скоєння особою вчинку, направленого проти інтересів служби, який суперечить покладеним на неї обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання особою своїх обов`язків.

Пунктом 2 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлено, що службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Розділом V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України визначено алгоритм дій дисциплінарної комісії при проведення службового розслідування.

Так, п.п. 1, 4, 7, 13, 14 розділу V вказаного Порядку встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;

отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським, а від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, - після його протверезіння.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Обґрунтовуючи підстави позову, позивач зазначає, що його тестування на предмет вживання наркотичних речовин проведено з порушенням встановленої процедури; комісія при проведенні службового розслідування не дослідила допустимі показники наркотичних засобів в крові, за яких не наступає стан наркотичного сп`яніння; дообстеження на стан наркотичного сп`яніння в КЗ ЛОР «Львівський обласний клінічний центр превенції та терапії узалежнень» проведено протиправно, без достатніх на це підстав; позивача було звільнено в період проходження ним навчання в Національній академії внутрішніх справ.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме, матеріалів службового розслідування, а також пояснень допитаних в судовому засіданні свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , 18.05.2022 та 19.05.2022 ОСОБА_1 пройшов тест на виявлення 10 наркотиків, огляд та дослідження на встановлення факту перебування в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Так, 18.05.2022 ОСОБА_1 пройшов тест на виявлення 10 наркотиків «SNIPER 10», за результатами якого, з урахуванням інструкції до тесту, в сечі позивача виявлено щонайменше 1 наркотичний засіб марихуану.

Той факт, що наявна в матеріалах справи фотокопія тесту MULTI-DRUG SCREEN TEST з позитивним значенням «марихуана» належить саме позивачу, підтверджується поясненнями допитаних в судовому засіданні свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_6 .

19.05.2022 ОСОБА_1 начальником УКЗ ГУ НП у Львівській області Р.Онисиком скеровано (направлення від 19 05.2022 № 1275/13/01-2022) до Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» для проведення освідування (огляду) на стан алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння в зв`язку з підозрою в перебуванні в такому стані на службі.

Результати імунохроматографічного дослідження (експрес-тест) від 19.05.2022, проведеного Центром психіатричної допомоги та професійного психофізичного відбору Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» - негативні.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_7 зазначила, що 19.05.2022 вона виконувала обов`язки т.в.о. начальника Центру психіатричної допомоги та професійного психофізичного відбору Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області». Того дня близько 14:00 год. нею було проведено лабораторне дослідження матеріалу (сечі) ОСОБА_1 на вміст психотропних речовин, при цьому результат виявився негативним. Водночас, нею також було проведено клінічний лікарський огляд особи ОСОБА_1 , за результатами якого вона дійшла висновку про можливе вживання особою психотропних речовин, а саме у позивача були наявні такі ознаки, як напруженість, метушливість, спітніння, гіперемованість (почервоніння) обличчя. Розуміючи, що у ОСОБА_1 наявні ознаки абстинентного синдрому вживання наркотичних речовин (стану, коли вміст речовин в крові/сечі особи зменшується), враховуючи результати експрес-тесту «SNIPER 10» (марихуана), нею було видано скерування в Комунальне некомерційне підприємство Львівської обласної ради «Львівський обласний медичний центр превенції узалежнень» для дообстеження.

Зазначене скерування ОСОБА_1 отримав о 14:16 год. 19.05.2022, що підтверджується його власноручним підписом.

Проведеним дообстеженням у Комунальному некомерційному підприємстві Львівської обласної ради «Львівський обласний медичний центр превенції узалежнень» встановлено, що в сечі ОСОБА_1 виявлено 205.09 ng/mL амфетаміну та 24,56 ng/mL каннабіноїдів (довідки від 19.05.2022 №№ 8532/4020 та 8533/4021). При цьому стан наркотичного сп`яніння діагностується від 300,00 ng/mL порогового рівня при вживанні амфетаміну та 50.00 ng/mL порогового рівня при вживанні каннабіноїдів.

Дана обставина також не заперечується і стороною позивача.

Листом № 1483 від 10.10.2022 Комунальне некомерційне підприємство Львівської обласної ради «Львівський обласний медичний центр превенції узалежнень» повідомило ГУ НП у Львівській області, що результати лабораторних досліджень за 19.05.2022, що надійшли в додатку з запитом, не перевищують порогового рівня, з якого наступає наркотичне сп`яніння. Результати лабораторного дослідження: амфетамін 205.09 ng/mL. Стан наркотичного сп`яніння діагностується від 300,00ng/mL порогового рівня; каннабіноїди 24.56ng/mL. Стан наркотичного сп`яніння діагностується від 50.00ng/mL порогового рівня. Враховуючи те, що за 24 год. з організму виводяться 70% - 90% продуктів метаболізму амфетаміну та до 14 днів можна виявити продукти метаболізму каннабіноїдів, результати вищезазначених лабораторних досліджень свідчать про факт епізодичного вживання наркотичних речовин.

Суд вказує, що згідно з Законом України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» наркотичні засоби речовини природні чи синтетичні, препарати, рослини, включені до Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 № 770 затверджено перелік наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів.

Зі змісту вказаного переліку вбачається, що різновиди такої хімічної речовини, як амфетамін, та каннабіноїди включені до таблиці І списку № 2 Постанови № 770, як особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» обіг наркотичних засобів, психотропних речовин, включених до таблиці I Переліку, допускається лише в цілях, передбачених статтями 15, 19 та 20 цього Закону.

Таким чином, суд висновує, що хоча результати лабораторних досліджень сечі ОСОБА_1 і не перевищують порогового рівня, з якого наступає наркотичне сп`яніння, однак беззаперечно є встановленим факт вживання позивачем амфетаміну і каннабіноїдів, тобто небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 зазначив, що очолює слідчий відділ, є заступником начальника ВнП №2 Стрийського РУП. ОСОБА_1 є його безпосереднім підлеглим. Свідок вказує, що позивач на службі був безвідповідальний, важливої роботи йому не доручали. 18.05.2022 поводився дивно, мав сповільнену поведінку, мову, розширені зіниці. Маючи інформацію про вживання ОСОБА_1 наркотичних засобів, було прийнято рішення про проведення спеціального тесту. Позивач пройшов тест на виявлення 10 наркотиків «SNIPER 10», за результатами якого, з урахуванням інструкції до тесту, в сечі позивача виявлено щонайменше 1 наркотичний засіб марихуану. В подальшому, ОСОБА_3 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 було складено акт про виявлення на робочому місці з ознаками наркотичного сп`яніння, що зареєстрований в ВнП №2 Стрийському РУП 18.05.2022 за № 3263.

Аналогічними за змістом є пояснення свідка ОСОБА_8 , дані ним в судовому засіданні.

Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснила, що є членом дисциплінарної комісії, яка проводила службове розслідування за фактом надходження рапорта т.в.о. начальника ВнП № 2 Стрийського РУП ГУНП підполковника поліції Нестерука С.В. 19.05.2022 ОСОБА_1 мав сповільнену мову, втрачав закінчення слів, говорив нісенітниці. В подальшому ОСОБА_9 супроводжувала ОСОБА_1 до Центру психіатричної допомоги та професійного психофізичного відбору Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» та до Комунального некомерційного підприємства Львівської обласної ради «Львівський обласний медичний центр превенції узалежнень», де ОСОБА_1 проходив огляд на стан наркотичного сп`яніння. Результати свідчать, що в сечі ОСОБА_1 виявлено 205.09 ng/mL амфетаміну та 24,56 ng/mL каннабіноїдів.

Судом не береться до уваги твердження представника позивача про те, що позивач був звільнений зі служби в період проходження ним навчання на Прикарпатському факультеті Національної академії внутрішніх справ, оскільки відповідно до наказу МВС України від 24.02.2022 № 164 «Про направлення здобувачів освіти ЗВО МВС до Національної поліції України», наказу ГУ НП у Львівській області № 779 від 25.03.2022 «Про направлення здобувачів освіти ЗВО МВС до територіальних та структурних підрозділів ГУНП» всі здобувачі освіти вважаються такими, що прибули до ГУ НП у Львівській області для оптимізації використання сил і засобів.

Факту перебування ОСОБА_1 на листку непрацездатності в період проведення службового розслідування та звільнення зі служби в поліції судом також не встановлено.

Решта доводів учасників справи на спірні правовідносини не впливають та висновків суду по суті спору не змінюють.

В контексті зазначеного, суд звертає увагу на наступне.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні по справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (від 09.12.1994 № 18390/91), вказав, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі по тексту також - Конвенція) не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень, детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Міра цього обов`язку може варіюватися залежно від характеру рішення. Необхідно також враховувати численність різноманітних тверджень, з якими сторона у справі може звернутися до судів, та відмінності, наявні в Договірних державах, стосовно передбачених законом положень, звичаєвих норм, правових висновків, викладення та підготовки рішень. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

В рішенні «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 06.09.2005) Суд також звернув увагу на те, що ст. 6 параграф 1 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто мотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.

Разом з цим, згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Суд констатує, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи внутрішніх справ, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Відповідно до ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

З урахуванням викладеного вище, суд встановив, що позивач власними діями порушив Закон України "Про Національну поліцію", Дисциплінарний статуту органів внутрішніх справ України, Присягу на вірність Українському народові, Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, що виявилось у вживанні наркотичних засобів, обіг яких заборонений.

Отже, в даному випадку позивачем вчинено діяння, несумісне з його посадою, оскільки позивачем було скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Звідси, відсутні підстави для визнання неправомірними та скасування наказів начальника ГУ НП у Львівській області №1331 від 24.05.2022 № 292 о/с від 27.05.2022, якими на ОСОБА_1 накладено і реалізовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та, відповідно, у задоволенні таких вимог слід відмовити.

Відповідно, відмова у визнанні неправомірними та скасування наказів начальника ГУ НП у Львівській області №1331 від 24.05.2022 № 292 о/с від 27.05.2022 має наслідком відмову у задоволенні інших позовних вимог, як похідних.

Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Матеріали справи свідчать, що відповідні положення КАС України відповідачем при прийнятті оскаржуваних рішень були дотримані в повній мірі.

Статтею 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За наслідком розгляду справи, враховуючи надані сторонами докази, а також норми чинного законодавства, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог, оскільки відповідачем належними і допустимими доказами доведено правомірність прийнятих ним рішень.

Враховуючи наведене, у задоволенні позову слід відмовити.

Відповідно до приписів ст. 139 КАС України судові витрати в цій справі розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 2, 19-20, 22, 25-26, 72-77, 91, 139, 241-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 13.03.2023.

Суддя Потабенко В.А.