Справа № 756/2863/23
Суддя: Луценко О. М.
Дата ухвалення: 2023-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

10.03.2023 Справа № 756/2863/23
Унікальний №756/2863/23
Провадження №2-а/756/58/23
УХВАЛА

10 березня 2023 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Луценко О.М.,

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення серії ГАА №965537 від 11.11.2020,

УСТАНОВИВ:

03.03.2023 до суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення серії ГАА №965537 від 11.11.2020.

Просить суд ухвалити рішення, яким скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення серії ГАА №965537 за ст. 183 КУпАП від 11.11.2020, а провадження у справі закрити.

ОСОБА_1 звернувся із даним позовом до суду 03.03.2023, а оскаржувана постанова прийнята відповідачем 11.11.2020.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Окрім цього, згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивач клопоче про поновлення строку звернення до суду вказуючи на те, що з 12.03.2020 на території України встановлено карантин відповідно до постанови КМУ від 11.03.2020 №211, а з 24.02.2022 в Україні запроваджено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

Позивач не навів доводів та не надав доказів, які підтверджували наявність обставин, що об`єктивно унеможливлювали б його звернення за правничою допомогою раніше та, відповідно, своєчасного звернення до суду з цим позовом.

Суд зауважує, що позивач мав об`єктивну можливість звернутися за професійною юридичною допомогою протягом строку, встановленого чинним законодавством.

Отже, суд визнає зазначені позивачем причини пропуску процесуального строку звернення до суду неповажними та недоведеними й не вбачає підстав для поновлення позивачеві строку звернення до суду з адміністративним позовом.

Враховуючи, що позивачем оскаржуються дії відповідача щодо винесення постанови про притягнення до адміністративної відповідальності від 11.11.2020, позивач звернувся до суду із адміністративним позовом аж 03.03.2023, а тому позовна заява підлягає залишенню без руху.

Отже, позивачу необхідно протягом десяти днів з дня вручення ухвали звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду та вказати інші підстави для поновлення строку.

Окрім того, згідно з ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

У порушення вказаних вимог позивачем не додано до позовної заяи її копії та копії доданих до неї документів для відповідача.

Окрім того, позивачем не сплачено судовий збір за звернення до суду із позовом.

Разом з тим, ОСОБА_1 клопоче про звільнення від сплати судового збору посилаючись на те, що він позбавлений можливості його сплати, оскільки доходів у 2022 році не отримував.

Частиною першою статті 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Виходячи з вищенаведених вимог закону, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Позивачем надано до суду довідку ГУ ПФ України в Черкаській області від 26.12.2022 з якої вбачається, що ОСОБА_1 за період січень-грудень 2022 року отримав пенсію по інвалідності у розмірі 27 400,00 грн. Отже, 5% розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік становить 1 370,00 грн.

При цьому, розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536,80 грн та не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП постанову уповноваженого органу державної влади чи його посадової особи (як і постанову адміністративної комісії чи рішення виконавчого комітету сільської, селищної, міської ради (пункти 1, 2 цієї частини статті)) про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Наведеним вище нормам ст. 288 КУпАП кореспондують положення ч. 1 ст. 20 КАС України щодо предметної підсудності адміністративних справ, а також ст. 286 КАС України, що встановлюють особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

У своїй постанові №11-1287апп18 від 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду дійшла до висновку, що оскарження рішень дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності здійснюється шляхом подання до суду позовної заяви.

Визначальним у такому випадку є наявність норми, припису про те, що у разі звернення до суду особа не обтяжується обов`язком сплачувати платіж, який належить сплачувати на загальних підставах при поданні до суду заяви чи скарги.

Відповідно до положень ст. 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Тож особи, стосовно яких ухвалено рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору.

Отже, за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як убачається з позовної заяви, позивач просить про скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення, тому сплаті підлягає судовий збір у сумі 536,80 грн.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 536,80 грн та надати оригінал платіжного документу на підтвердження його сплати до суду.

Згідно ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 160, 161 КАС України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Додатково суд роз`яснює, відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Враховуючи наведене, суд вважає, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст. 123, 160, 161, 169, 248 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Причини пропуску строку звернення ОСОБА_1 до адміністративного суду визнати неповажними.

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з позовом.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві (адреса місцезнаходження: 04212, м. Київ, вул. Героїв полку «Азов», 2-А) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення серії ГАА №965537 від 11.11.2020 залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків 10 (десять) днів з дня вручення ухвали.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо руху справи за веб-адресою: http://ob.ki.court.gov.ua

Суддя О.М. Луценко