Справа № 380/14217/22
Суддя: Потабенко Варвара Анатоліївна
Дата ухвалення: 2023-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2023 року

справа №380/14217/22

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

Головуючої - судді Потабенко В.А.,

секретаря судового засідання Ненчук О.І.,

представника позивача Кісіля Р.В., згідно договору,

представника відповідача Невелич Ю.В., згідно наказу,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині, -

встановив:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі ГУ НП у Львівській області, відповідач), в якій просить:

- скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області № 2533 від 08.09.2022 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділень поліції №2 Стрийського РУП ГУНП» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у формі повідомлення про неповну службову відповідність.

В обґрунтування своїх позовних вимог покликається на те, що ОСОБА_1 належним чином та неухильно здійснюється дотримання вимог національного законодавства, при цьому, в силу його посадових інструкцій, останнім у повній мірі виконуються покладені на нього завдання та обов`язки, що підтверджується відсутністю зафіксованих надзвичайних подій чи порушень з боку підпорядкованих працівників. Зворотнього у оскаржуваному наказі не доведено. При цьому, в оскаржуваному наказі йдеться про те, що внаслідок неналежного ставлення позивача до службових обов`язків, останнім не було проконтрольовано несення служби підлеглими йому працівниками. Водночас, службовими особами, які здійснювали службове розслідування, не було враховано специфіку діяльності поліцейських, а також не взято до уваги пояснення позивача. Останнім було зазначено у письмових поясненнях (додаються) про те, що йому було повідомлено підлеглими працівниками про те, що службовий автомобіль несправний, останніми вживались заходи для відновлення його роботи, однак цього вони не спромоглись зробити. Відтак, для здійснення заходів з реагування на повідомлення про правопорушення, поліцейськими було залучено власний автомобіль та здійснювався моніторинг повідомлень за допомогою інтерактивної системи повідомлень. Жодних надзвичайних подій під час чергування з 17.07.2022 по 18.07.2022 не трапилось, а поламка автомобіля не може слугувати фактором для притягнення суб`єкта, який здійснює контроль до дисциплінарної відповідальності. Патрулювання може здійснюватись поліцейськими у двох формах: піший та моторизований патруль. У разі несправності транспортного засобу, поліцейські фактично втрачають можливість здійснення патрулювання на авто, тому підлеглими позивача було прийнято єдине правильне рішення повідомити керівника та вжити усіх заходів для відновлення працездатності транспорту. Коли поліцейські зрозуміли, що ремонт автомобіля не дає бажаного результату, було залучено приватний автомобіль одного з поліцейських, під час доставки якого до відділку поліції і відбулось фіксування обставин, які дисциплінарна комісія назвала «неналежне виконання обов`язків». В оскаржуваному наказі перелічені загальні обов`язки поліцейською, при цьому не зазначено, який саме нормативний документ порушили позивачі, або ж в чому фактично проявилось таке порушення. Застосоване щодо позивача дисциплінарне стягнення є необґрунтованими та таким, що застосоване без врахування обставин, визначених законом, а тим самим суперечить ст. 14 Закону України «Про Національну поліцію». Наведені в оскаржуваному наказі №2533 вказівки на норми законодавства, порушення яких начебто ставиться в вину позивачу, носять загальний декларативний характер, відтак, жодної деталізації та прив`язки до об`єктивних ознак ймовірного дисциплінарного проступку не містять. Оскаржуваний наказ містить лише оцінювальні твердження, водночас у ньому відсутні обов`язкові елементи: мотив, мета вчинення правопорушення, наслідки дисциплінарного правопорушення (шкода), протиправні дії чи бездіяльність, форма вини, попередня характеристика особи правопорушника. Наведені факти, наряду з тотальною абстрактністю оскаржуваного наказу, свідчить про повний відступ відповідача від вимоги щодо індивідуалізації та обґрунтування заходів юридичної відповідальності, що є індикатором незаконності такого наказу. У матеріалах службового розслідування відсутні будь-які вказівки на невиконання позивачем покладених на нього функціональних та службових обов`язків як у ході особистої діяльності, так і у ході взаємодії з підпорядкованими їм працівниками. Крім того, позивач зазначає, що службове розслідування призначене 18.07.2022, а висновок службового розслідування затверджено 30.08.2022. Позивачеві не було надано підтвердження того, що у ході службового розслідування видавався наказ про продовження його строків, що може, у разі не спростування відповідачем цього твердження, свідчити про порушення строків проведення службового розслідування та вкотре свідчити про недопустимість його результатів. За таких обставин ОСОБА_1 змушений був звернутись до суду за захистом своїх прав.

Ухвалою від 18.10.2022 суддя прийняла позовну заяву до розгляду й відкрила провадження у справі. Вирішила проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначила підготовче засідання у справі.

Відповідач позову не визнав. 08.11.2022 за вх. № 70355 подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що проти задоволення позову заперечує. Зазначив, що в ході проведення службового розслідування встановлено, що 18.07.2022 мобільною групо ГУ НП у Львівській області в період часу з 05:00 год. по 05:40 год. у м. Миколаєві здійснено негласне спостереження за роботою ГРПП відділення поліції № 2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області. В ході перевірки виявлено, що наряд ГРПП у складі поліцейських: капрала поліції ОСОБА_2 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 , які заступили на патрулювання на службовому автомобілі марки «Шкода Рапід», д.н.з. НОМЕР_1 , у поліцейському однострої, з вогнепальною зброєю, на час перевірки патрулювання не здійснювали, не маючи жодного службового завдання, спали у приватному автомобілі марки «Пежо 407», д.н.з. НОМЕР_2 , поруч з підрозділом поліції. Членами дисциплінарної комісії переглядом відеозапису з нагрудного відеореєстратора встановили, що працівники мобільної групи ГУНП, підійшовши до автомобіля марки «Пежо 407», н.з. НОМЕР_2 , виявили в даному автомобілі працівників СРПП відділення поліції № 2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області, а саме: капрала поліції ОСОБА_2 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 , котрі спали під час несення служби. На запитання перевіряючих осіб: «Чому спите?» останні повідомили, що було холодно, а службовий автомобіль, на якому вони заступили на службу «Шкода Рапід», д.н.з. НОМЕР_1 , зламався, тому вони не патрулювали. Відповідач наголошує, що згідно із ч. 1 ст. 12 Закону України «Про Національну поліцію» поліція забезпечує безперервне цілодобове виконання своїх завдань. У своїх поясненнях працівники СРПП відділення поліції №2 Стрийського РУП ГУНП, а саме: старший сержант ОСОБА_3 та капрал поліції ОСОБА_2 свою вину визнали та в подальшому зобов`язались подібних порушень не допускати. Водночас, ОСОБА_1 на момент виявлення порушень службової дисципліни працівниками СРПП від ділення поліції № 2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області був заступником начальника з превентивної діяльності відділення поліції № 2 Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області. Відповідно до розділу 2 «Завдання та обов`язки» посадової інструкції заступника начальника з превентивної діяльності відділення поліції № 2 Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_1 , затвердженої начальником відділення поліції № 2 Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області підполковником поліції ОСОБА_4 27.01.2022, заступник начальника з превентивної діяльності ВнП №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області, крім іншого, безпосередньо керує блоком превентивної діяльності, до складу якого входять СРПП, здійснює організацію та контроль за роботою служб, які входять в блок превентивної діяльності, за виконанням наказів, інструкцій, інших нормативних актів, які регламентують їх діяльність, а також за виконанням вказівок начальника ВнП №2, ГУ НП, НПУ та МВС України, здійснює контроль за діями нарядів, що несуть службу з охорони публічного порядку в системі єдиної дислокації, за їх роботою, взаємодією, своєчасним маневруванням з урахуванням змін в оперативній обстановці. Окремо звертає увагу на те, що у період з 08:00 год. 17.08.2022 по 08:00 год. 18.08.2022 ОСОБА_1 заступив відповідальним по ВнП №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області та, відповідно до вимог п.п. 8 п. 4 розділу IV «Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України 23.05.2017 № 440, зобов`язаний був контролювати місцезнаходження наряду поліції, який мав здійснювати патрулювання. Натомість, позивач не перевірив несення служби наряду, не з`ясував причину довготривалої відсутності патрулювання поліцейськими. Вищенаведене свідчить про грубі порушення службової дисципліни позивачем, зокрема, основних обов`язків поліцейського, передбачених п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, а також вимог ч. 1 розділу V Правил етичної поведінки поліцейського, Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України. Щодо ступеня тяжкості застосованого до позивача дисциплінарного стягнення, то необхідно зазначити, що приймаючи рішення про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, ГУ НП у Львівській області врахувало, що відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобіг вчиненню підлеглими правопорушень. Окремо зазначає, що відповідно до ч. 12 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє. На момент винесення оскаржуваного наказу до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани згідно наказу ГУ НП у Львівській області № 2078 від 27.07.2022.

Ухвалою від 15.02.2023 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

У письмових поясненнях від 13.02.2023 вх. №2821ел представник відповідача зазначив, що ОСОБА_1 на момент виявлення порушень службової дисципліни працівниками СРПП відділення поліції № 2 Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області перебував на посаді заступника начальника з превентивної діяльності відділення поліції № 2 Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області. Відповідно до розділу 2 «Завдання та обов`язки» посадової інструкції заступника начальника з превентивної діяльності відділення поліції № 2 Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_1 , затвердженої начальником відділення поліції № 2 Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області підполковником поліції ОСОБА_4 27.01.2022, заступник начальника з превентивної діяльності ВнП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, у тому числі: безпосередньо керує блоком превентивної діяльності, до складу якого входять СРПП, СП; здійснює організацію та контроль за роботою служб, які входять в блок превентивної діяльності, за виконанням наказів, інструкцій, інших нормативних актів, які регламентують їх діяльність, а також за виконанням вказівок начальника ВнП №2, ГУНП, НПУ та МВС України; здійснює контроль за діями нарядів, що несуть службу з охорони публічного порядку в системі єдиної дислокації, за їх роботою, взаємодією, своєчасним маневруванням з урахуванням змін в оперативній обстановці. Крім того, згідно п. п. 3-6 розділу VIII «Обов`язки окремих посадових осіб органів (підрозділів) поліції, які здійснюють планування сил та засобів, залучених до реагування на заяви і повідомлення про правопорушення або події» Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357, відповідальні по ТВП (начальники СРПП) щодня, до заступання на службу нарядів, уносять до системи ІПНП перевірені відомості про наряди поліції (у тому числі СОГ), які будуть чергувати. Керівники УПД, УПП, СРПП з огляду на наявну штатну чисельність працівників, які виконують функції з охорони публічної безпеки і порядку, ураховуючи оперативну обстановку, визначають максимальну кількість нарядів, які можуть вийти на службу. Ця кількість фіксується в системі ІПНП. Керівники підрозділів превентивної діяльності ТВП щодня вносять до системи ІПНП інформацію стосовно дільничних офіцерів поліції (прізвище, ім`я, по батькові, абонентський номер, місцезнаходження поліцейської станції, територія обслуговування тощо) та контролюють своєчасність її оновлення. Відомості про наряди поліції та поліцейських, які вносяться до ІПНП, повинні мати такі реквізити: дата, час початку та час закінчення несення служби; ID планшетного комп`ютера (за наявності); прізвища та абонентські номери поліцейських складу патруля; регіон (ГУНП), орган (підрозділ) поліції, до якого належить наряд поліції, та територію (відділ, відділення поліції), де буде працювати наряд поліції; служба, з працівників якої створено наряд поліції (ГУНП, територіальні відділи поліції (ТВП), підрозділи поліції особливого призначення (ППОП), патрульна служба поліції особливого призначення (ПСПОП), УПП, УПО, ГРПП, СОГ, НГУ, дільничні офіцери поліції (ДОП), підрозділи поліції на воді та в повітрі (УПВП)); лінія роботи, яку буде виконувати наряд поліції (патрулювання міста, району, водойми (ПМР), патрулювання автошляхів (ПА), робота в складі слідчо-оперативної групи (СОГ), робота на стаціонарних постах (СП), патрулювання у складі груп швидкого реагування (ГШР), несення служби у складі груп тактико-оперативного реагування (ТОР), чергування складі добового наряду чергової частини (ЧЧ) чи як відповідального (ВП), несення служб поліцейськими ювенальної превенції (ЮП), безпека дорожнього руху (БДР) та інші вид нарядів); тип патруля (піший, авто, кінний, велосипедний, мотопатруль, інформуванню патрульний катер); повна назва патруля, його радіопозивний та номер зони несення служби; зміна (1 - у разі несення служби в денну зміну, 2 - у разі несення служби в нічну зміну, 3 - у разі несення служби в добовому режимі). Звернув увагу на те, що у період з 08:00 год. 17.07.2022 по 08:00 год. 18.07.2022 ОСОБА_1 заступив відповідальним по ВнП №2 Стрийського РУП ГУНП. Так, відповідно до п. 4 розділу IV «Організація діяльності чергових частин ТВП ГУНП» Інструкції з організації діяльності чергової служби в Національній поліції України затвердженої наказом МВС України 23.05.2017 № 440, відповідальний по ТВП зобов`язаний: прибути перед заступанням на чергування до чергової частини та ознайомитися з оперативною обстановкою, перевірити готовність чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучаються до чергування, провести їх інструктаж; перевірити наявність правових підстав доставлення до ТВП осіб, утримання їх у КЗ та при виявленні порушень їх прав, ужити невідкладних заходів щодо їх поновлення; забезпечити організацію своєчасного розгляду обставин доставлення до ТВП осіб, які підозрюються в учиненні кримінальних правопорушень, та осіб, затриманих за вчинення адміністративних правопорушень; перебувати в службовому приміщенні за місцем розташування ТВП, постійно бути на зв`язку із черговою частиною, виїжджати на місце подій та здійснювати перевірку організації несення служби нарядами поліції; вносити через оперативного чергового за погодженням із керівником ТВП зміни в розстановку сил і засобів під час ускладнення оперативної обстановки; виїжджати особисто на місце вчинення резонансного кримінального правопорушення чи надзвичайної події, інформація про які підлягає передачі до чергових частин вищого рівня та може викликати суспільний резонанс, для надання практичної допомоги, ліквідації наслідків надзвичайних подій; забезпечувати контроль за своєчасним оперативним інформуванням чергових частин вищого рівня про вчиненні на території обслуговування резонансні кримінальні правопорушення чи надзвичайні події, інформація про які підлягає передачі в установленому порядку; здійснювати вибіркові перевірки несення служби добовими нарядами та нарядами поліції в підпорядкованих підрозділах поліції. Службовим розслідуванням встановлено, що позивач не перевірив готовність чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучаються до чергування, не здійснював перевірку організації несення служби нарядами поліції та не вніс зміни в розстановку сил і засобів після того, як дізнався про поломку службового автомобіля, на якому заступив наряд СРПП на добове чергування.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав. Просив суд позов задовольнити повністю.

В судовому засіданні представник відповідача проти позовних вимог заперечила. Просила суд у задоволенні позову відмовити повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, допитавши свідка ОСОБА_5 , всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивач проходить службу в органах Національної поліції, з вересня 2021 року на посаді заступник начальника з превентивної діяльності ВнП №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області.

Наказом ГУ НП у Львівській області «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» від 01.08.2022 № 2140 у зв`язку виявленням 18.07.2022 мобільною групою УГІ ГУ НП у Львівській області порушення службової дисципліни працівниками нарядів СРПП відділення поліції №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області призначено службове розслідування.

Підставою для проведення службового розслідування став рапорт від 18.07.2022 старшого інспектора ВСР УГІ ГУ НП у Львівській області В.Смолінської про те, що 18.07.2022 мобільною групою УГІ ГУ НП у Львівській в період часу з 05:00 год. по 05:40 год. у м. Миколаєві було здійснено негласне спостереження за роботою наряду ГРПП відділення поліції № 2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області. В ході перевірки було виявлено, що наряд ГРПП у складі поліцейських: капрала поліції ОСОБА_2 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 , які заступили патрулювання на службовому автомобілі марки «Шкода Рапід», д.н.з. НОМЕР_1 , у поліцейському однострої, з вогнепальною зброєю, патрулювання не здійснювали, не маючи жодного службового завдання, спали у приватному автомобілі марки «Пежо 407», д.н.з. НОМЕР_2 , поруч з підрозділом поліції. При цьому, автоматична зброя АКСУ-74 капрала поліції ОСОБА_2 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 знаходилась у приміщенні чергової частини відділення поліції № 2 Стрийського РУП ГУ НП.

За результатами проведеного службового розслідування складено висновок службового розслідування від 30.08.2022 , в якому, серед іншого, запропоновано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення попередження про неповну службову відповідність за грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», підп. 1, 2, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, підп. 8 п. 4 розділу IV «Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, підп. 2, 5 п. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п. 1 розділу IV «Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, на підставі п. 4 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказом ГУ НП у Львівській області «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділень поліції №2 Стрийського РУП ГУНП» від 08.09.2022 № 2533, серед іншого, за порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», підп. 1, 2, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, підп. 8 п. 4 розділу IV «Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, підп. 2, 5 п. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п. 1 розділу IV «Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, на підставі п. 4 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до заступника начальника відділення поліції №2 з превентивної діяльності Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області майора ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення попередження про неповну службову відповідність (п. 3 наказу).

Вважаючи вказаний наказ в частині п. 3 протиправним, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

При вирішенні спору по суті суд виходив з такого.

Приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію»).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, крім іншого, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Правила етичної поведінки поліцейських затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 за № 1179 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за № 1576/29706.

Ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Згідно п. 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема:

верховенства права;

дотримання прав і свобод людини;

законності;

відкритості та прозорості;

політичної нейтральності;

взаємодії з населенням на засадах партнерства;

безперервності;

справедливості, неупередженості та рівності.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;

неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України;

виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку;

поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;

мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу;

дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики;

зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частиною 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, що затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII (далі Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Частиною 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно зі ст. 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:

1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;

2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;

3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;

4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;

5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;

6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;

7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;

8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

У ст. 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з вказаним Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з вказаним Статутом.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

У ч.ч. 1-3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Статтею 29 Дисциплінарного статуту встановлені особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану.

Так, ч. ч. 1, 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь і вчинив новий дисциплінарний проступок, до нього знову може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

У разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

З наведених вище норм права випливає, що поліцейський може бути підданий дисциплінарному стягненню, однак, не інакше, як за вчинення дисциплінарного проступку, факт вчинення якого має бути встановлено та доведено в ході проведеного службового розслідування.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Аналіз положень вищевказаного Порядку дає підстави для висновку, що службове розслідування проводиться з метою виявлення причин та умов, що стали підставою для проведення службового розслідування, наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявності чи відсутності порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок тощо.

Розділом V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України визначено алгоритм дій дисциплінарної комісії при проведення службового розслідування.

Так, п.п. 1, 4, 7, 13, 14 розділу V вказаного Порядку встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;

отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Як вбачається з посадової інструкції заступника начальника з превентивної діяльності відділення поліції №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області майора поліції ОСОБА_1 , затвердженої 27.01.2022 наказом начальника відділення поліції №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області С.Нестеруком, ОСОБА_1 безпосередньо керує блоком превентивної діяльності, до складу якого входять СРПП, СП; організовує роботу блоком превентивної діяльності по розкриттю кримінальних правопорушень, підтримує сили і засоби у постійній готовності для розкриття злочинів, здійснює їх розстановку з урахуванням криміногенної ситуації, яка складається у районі; здійснює контроль за діями нарядів, що несуть службу з ОПП в системі єдиної дислокації, за їх роботою, взаємодією, своєчасним маневруванням з урахуванням змін в оперативній обстановці; організовує проведення систематичних перевірок, в тому числі негласних, додержання законності при виконанні службових обов`язків працівниками підрозділу, у разі виявлення недоліків вживає відповідних заходів реагування.

Таким чином, капрал поліції ОСОБА_2 та старший сержант поліції ОСОБА_3 є безпосередніми підлеглими ОСОБА_1 , який керує їх роботою, несе відповідальність за дотримання ними службової дисципліни.

У висновку службового розслідування від 30.08.2022 встановлено, що 18.07.2022 мобільною групою УГІ ГУ НП у Львівській області в період часу з 05:00 год. по 05:40 год. у м. Миколаєві було здійснено негласне спостереження за робою ГРПП відділення поліції № 2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області. В ході перевірки було виявлено, що наряд ГРПП у складі поліцейських: капрал поліції ОСОБА_2 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 , які заступили на патрулювання на службовому автомобілі марки «Шкода Рапід», д.н.з. НОМЕР_1 , у поліцейському однострої, з вогнепальною зброєю та на час перевірки патрулювання не здійснювали, не маючи жодного службового завдання, спали у приватному автомобілі марки «Пежо 407», н.з. НОМЕР_2 , поруч з підрозділом поліції. При цьому, автоматична зброя АКС- 74У капрала поліції ОСОБА_2 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 знаходилась у приміщенні чергової частини відділення поліції № 2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області.

Також у книзі видачі й приймання озброєння та спеціальних засобів зроблена відмітка про прийняття автоматичної зброї та спецзасобів від поліцейського СРПП старшого сержанта поліції ОСОБА_3 о 08:00 год. 18.07.2022 старшим інспектором-черговим чергової частини старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 .

Переглядом відеозапису з нагрудного відеореєстратора встановлено, що працівники мобільної групи ГУ НП, підійшовши до автомобіля марки «Пежо 407», д.н.з. НОМЕР_2 , виявили що в даному автомобілі знаходились працівники СРПП відділення поліції №2 Стрийського РУП, а саме капрал поліції ОСОБА_2 та старший сержант поліції ОСОБА_3 , котрі спали під час несення служби. Вийшовши з автомобіля, пред`явили службові посвідчення, та на запитання перевіряючих осіб «Чому спите?» повідомили, що було холодно, а службовий автомобіль на якому заступили на службу «Шкода Рапід», д.н.з. НОМЕР_1 , зламався тому не патрулювали. В подальшому було виявлено що дані працівники СРПП знаходились без автоматичної зброї, яку залишили в приміщенні чергової частини відділення поліції №2 Стрийського РУП, не здавши зміну.

Опитаний в ході проведення службового розслідування ОСОБА_1 , який мав діюче дисциплінарне стягнення (сувора догана, застосована наказом ГУ НП у Львівській області від 27.07.2022 № 2078), пояснив, що 17.07.2022 заступив відповідальним по ВнП № 2 Стрийського РУП. Під час інструктажу пильно перевіряв всі заступаючі наряди на службу. Близько 02:00 год. звернувся поліцейський ГРПП старший сержант поліції ОСОБА_7 , який повідомив, що службовий автомобіль «Шкода Рапід» в технічно несправному стані. Також ОСОБА_1 пояснив те, що службовий автомобіль стояв на паркувальному майданчику біля відділення поліції у несправному стані, який полагодити так і не вдалося. Зранку при зміні добового наряду старший сержант поліції ОСОБА_7 повідомив, що близько 05:00 год. була перевірка з числа працівників поліції ГУ НП у Львівській області та на момент перевірки наряд ГРПП перебував в приватному автомобілі, оскільки на вулиці було холодно.

Крім того, слід зазначити, що згідно з Книгою нарядів відділення поліції №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області за 17-18.07.2022, ОСОБА_1 з 08:00 год. 17.07.2022 по 08:00 год. 18.07.2022 заступив відповідальним по ВнП №2 Стрийського РУП ГУНП.

Відповідно до п. 4 розділу IV «Організація діяльності чергових частин ТВП ГУНП» Інструкції з організації діяльності чергової служби в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України 23.05.2017 № 440, відповідальний по ТВП зобов`язаний:

- прибути перед заступанням на чергування до чергової частини та ознайомитися з оперативною обстановкою, перевірити готовність чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучаються до чергування, провести їх інструктаж;

- перевірити наявність правових підстав доставлення до ТВП осіб, утримання їх у КЗ та при виявленні порушень їх прав, ужити невідкладних заходів щодо їх поновлення;

- забезпечити організацію своєчасного розгляду обставин доставлення до ТВП осіб, які підозрюються в учиненні кримінальних правопорушень, та осіб, затриманих за вчинення адміністративних правопорушень;

- перебувати в службовому приміщенні за місцем розташування ТВП, постійно бути на зв`язку із черговою частиною, виїжджати на місце подій та здійснювати перевірку організації несення служби нарядами поліції;

- вносити через оперативного чергового за погодженням із керівником ТВП зміни в розстановку сил і засобів під час ускладнення оперативної обстановки;

- виїжджати особисто на місце вчинення резонансного кримінального правопорушення чи надзвичайної події, інформація про які підлягає передачі до чергових частин вищого рівня та може викликати суспільний резонанс, для надання практичної допомоги, ліквідації наслідків надзвичайних подій;

- забезпечувати контроль за своєчасним оперативним інформуванням чергових частин вищого рівня про вчиненні на території обслуговування резонансні кримінальні правопорушення чи надзвичайні події, інформація про які підлягає передачі в установленому порядку;

- здійснювати вибіркові перевірки несення служби добовими нарядами та нарядами поліції в підпорядкованих підрозділах поліції.

Суд повторює, що позивач відповідно до покладених на нього конкретних обов`язків керує роботою підлеглих, несе відповідальність за дотримання ними службової дисципліни, згідно ст. 3 Дисциплінарного статут контролює дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізує її стан, а у разі у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вживає заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Чого, однак, позивачем зроблено не було.

Так, матеріалами справи, зокрема поясненнями ОСОБА_3 та ОСОБА_2 підтверджується, що такі повідомили ОСОБА_1 про технічну несправність службового автомобіля «Шкода Рапід», д.н.з. НОМЕР_1 , на якому вони заступили на чергування. Не заперечує це і сам позивач.

Водночас, позивач, як безпосередній керівник блоку превентивної діяльності, до складу якого входять СРПП, і, відповідно, безпосередній керівник ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а також будучи з 08:00 год. 17.07.2022 по 08:00 год. 18.07.2022 відповідальним по ВнП №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області, не вчинив жодних дій, спрямованих на усунення порушення службової дисципліни підлеглими та виконання ними своїх обов`язків при здійснення патрулювання.

Зокрема, не перевірив готовність чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучаються до чергування, не вніс зміни в розстановку сил і засобів після того, як дізнався про поломку службового автомобіля, на якому заступив наряд СРПП на добове чергування, не здійснив перевірку організації несення служби нарядом поліції (капрал поліції ОСОБА_2 та старший сержант поліції ОСОБА_3 ) та з їх поводженням зі зброєю, не прийняв зброю до кімнати зберігання зброї. Також позивачем не відібрано рапорти у ОСОБА_8 та ОСОБА_3 з приводу ситуації, що склалась.

Таким чином, матеріалами справи та поясненнями свідка ОСОБА_5 беззаперечно встановлено порушення ОСОБА_1 службовою дисципліни, основних обов`язків поліцейського.

Додатково суд вказує на те, що на момент винесення оскаржуваного наказу у позивача було незняте дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани, застосоване згідно наказу ГУ НП у Львівській області № 2078 від 27.07.2022.

Отже, з урахуванням вимог ч. ч. 1, 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту, до позивача слід було застосувати більш суворе дисциплінарне стягнення - попередження про неповну службову відповідність.

Судом не береться до уваги твердження позивача про порушення строків проведення службового розслідування, адже таке розпочате 01.08.2022 та закінчене 30.08.2022, тобто відповідно до ст. 16 Дисциплінарного статуту в місячний строк.

Саме ж дисциплінарне стягнення застосовано в строк, передбачений ст. 21 Дисциплінарного статуту, з урахуванням факту проведення службового розслідування.

З приводу доводів позивача про те, що наведені в оскаржуваному наказі №2533 покликання на норми законодавства, порушення яких начебто ставиться в вину позивачу, носять загальний декларативний характер, відтак, жодної деталізації та прив`язки до об`єктивних ознак ймовірного дисциплінарного проступку не містять; про те, що оскаржуваний наказ містить лише оцінювальні твердження, водночас у ньому відсутні обов`язкові елементи: мотив, мета вчинення правопорушення, наслідки дисциплінарного правопорушення (шкода), протиправні дії чи бездіяльність, форма вини, попередня характеристика особи правопорушника; наведені факти, наряду з тотальною абстрактністю оскаржуваного наказу, свідчить про повний відступ відповідача від вимоги щодо індивідуалізації та обґрунтування заходів юридичної відповідальності, що є індикатором незаконності такого наказу; у матеріалах службового розслідування відсутні будь-які вказівки на невиконання позивачем покладених на нього функціональних та службових обов`язків як у ході особистої діяльності, так і у ході взаємодії з підпорядкованими їм працівниками, то суд вказує таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4 ст. 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Суд зазначає, що наявний у матеріалах службового розслідування висновок в повній мірі відповідає вимогам, встановленим ч.ч. 1, 3, 4 ст. 19 Дисциплінарного статуту.

Суд також звертає увагу на те, що позивач не вказав та не надав відповідних доказів яких саме обставин (інформації) відповідач не врахував при прийнятті оскарженого наказу, що було б підставою для прийняття іншого рішення таким суб`єктом владних повноважень та спростовувало б вчинений позивачем дисциплінарний проступок.

Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Матеріали справи свідчать, що відповідні положення КАС України відповідачем при прийнятті оскаржуваних рішень були дотримані в повній мірі.

Статтею 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з вимогами ст. 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З огляду на викладене, суд вважає, що наказ ГУ НП у Львівській області № 2533 від 08.09.2022 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділень поліції №2 Стрийського РУП ГУНП» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у формі повідомлення про неповну службову відповідність за грубе порушення останнім службової дисципліни, зокрема вимог основних обов`язків поліцейського, передбачених ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» та ч. 1 ст. 3 Розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України прийнятий на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно та розсудливо, а відтак, є правомірним та не підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити повністю.

Відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати між сторонами не розподіляються.

Керуючись ст. ст. 2, 6, 8-10, 13, 14, 19-20, 22, 72-78, 139, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення суду складене 13.03.2023.

Суддя Потабенко В.А.