Справа № 160/12114/22
Суддя: Круговий О.О.
Дата ухвалення: 2023-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

07 березня 2023 року м. Дніпросправа № 160/12114/22
Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Кругового О.О. (доповідач),

суддів: Шлай А.В., Прокопчук Т.С.,

за участю секретаря судового засідання Іотової А.О.,

за участю:

представника позивача: Меюс Я.С.

представника відповідача: Єфіменко О.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2022 року, (суддя суду першої інстанції Рищенко А.Ю.), прийняте у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі, в адміністративній справі №160/12114/22 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,-

ВСТАНОВИВ:

10 серпня 2022 року товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія» звернулось до суду з адміністративним позовом, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 25.07.2022 №.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним, оскільки порушення строків валютної виручки сталось не з вини позивача, а у зв`язку з несплатою контрагентом позивача за поставлений товар. Позивач зазначає, що у зв`язку з порушенням контрагентом умов договору поставки в частині оплати експортованого позивачем товару, ТОВ "Будівельна компанія" неодноразово направляло на адресу MCE Aschersleben GmbH листи-претензії про погашення заборгованості, однак у відповідь представником компанії MCE Aschersleben GmbH було повідомлено, що компанія знаходиться у стадії банкрутства, у зв`язку з чим виконання зобов`язання щодо оплати за договором є неможливим. Листом від 11.10.2021 представник ТОВ "Будівельна компанія" у Німеччині повідомив тимчасового адміністратора (відповідно до рішення Магдебурзького окружного суду від 12.04.2021), що він представляє законні інтереси ТОВ "Будівельна компанія", який є кредитором неплатоспроможного боржника - MCE Aschersleben GmbH, а також повідомив, що від імені і за дорученням ТОВ "Будівельна компанія" висуває наступні вимоги: претензії щодо належно оформлених поставок товарів пред`являються відповідно до претензійного листа від 30.04.2021. Ціна позову 158 748,84 євро. Тобто, відповідно до вимог законодавства України, ТОВ "Будівельна компанія" здійснила заходи досудового врегулювання спору, шляхом пред`явлення претензії щодо стягнення заборгованості за договором, що відповідно до ч. 7 ст. 13 Закону України Про валюту і валютні операції є відповідною підставою для зупинення нарахування пені.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2022 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 25.07.2022 №.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції вимог норм матеріального та процесуального права просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про відмову в позові.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що до документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Будівельна компанія" ГУ ДПС у Дніпропетровській області надано запит №1/0711 від 06.06.2022 щодо надання пояснень з підтверджуючими документами з питань дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 03.09.2020 №117.001 з нерезидентом MCE Aschersleben GmbH за період з 03.09.2020 по 27.05.2022, зокрема позовної заяви до суду або іншого документу щодо стягнення з MCE Aschersleben GmbH заборгованості в сумі 158 748,84 євро. Однак перевіркою наданих до відповіді підприємством ТОВ "Будівельна компанія" від 07.06.2022 №168 документів встановлено, що вони не відповідають вимогам ч. 7 ст. 13 Закону України Про валюту і валютні операції, зокрема не легалізовані належним чином, у зв`язку з чим, спірне податкове повідомлення-рішення від 25.07.2022 № є правомірним. Також, відповідач наголошує, що ГУ ДПС у Дніпропетровській області направлено запит до іноземного компетентного органу Федеративна Республіка Німеччина про отримання податкової інформації від 19.07.2022 року №3292/8/04-36-07-11-06 щодо надання інформації, яким чином ТОВ «Будівельна компанія» заявила про свої кредиторської вимоги МСЕ Aschersleben GmbH (Німеччина).

Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній посилаючись на необґрунтованість доводів апеляційної скарги, просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, надану правову оцінку дослідженим судом доказів по справі, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на підставі направлення від 03.06.2022 №1535, виданого ГУ ДПС у Дніпропетровській області головному державному інспектору відділу перевірок фінансових операцій управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області Филинюку Б.Ю., відповідно до пп.19-1.1.4 п.19-1. Ст.19-1, пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.75.1.2 п.75.1 ст.75, пп.78.1.1, п.78.1 ст.78, п.82.2 ст.82, пп.69.2 п.69 розділу ХХ Перехідні положення ПК України, у зв`язку з надходженням на адресу ГУ ДПС у Дніпропетровській області повідомлення Національного банку України щодо виявлених фактів порушень норм валютного законодавства України, на підставі наказу на проведення документальної позапланової виїзної перевірки від 03.06.2022 №1333-п проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ "Будівельна компанія" з питань дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 03.09.2020 №117.001 за період з 03.09.2020 по 27.05.2022.

За результатами перевірки складено акт від 16.06.2022 №931/04-36-07-11/30394727 (далі Акт перевірки).

Згідно з вказаним актом перевіркою встановлено порушення платником податків:

- ч.2 ст.13 Закону від 21.06.2018 №2473-VIII, при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 03.09.2020 №117.001 за період з 03.09.2020 по 27.05.2022, в частині несвоєчасного надходження виручки в сумі 158 748,84 євро на поточні рахунки підприємства, за що на підставі ч.5 ст.13 Закону від 21.06.2018 №2473-VIII нарахована пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.

Не погодившись з висновками Акту перевірки, 04.07.2022 позивач звернувся до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області із запереченнями.

18.07.2022 Головне управління ДПС у Дніпропетровській області листом № 38731/6/04-36-07-11-11 Про результати розгляду заперечень повідомило, що висновки Акту перевірки є правомірними та такими, що відповідають вимогам чинного законодавства України.

На підставі Акта перевірки ГУ ДПС у Дніпропетровській області прийняло податкове повідомлення-рішення від 25.07.2022 №, яким за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності ТОВ "Будівельна компанія" нараховано пеню у сумі 2 463 238,09 грн.

Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем було неправомірно нараховано ТОВ «Будівельна компанія» пеню у сумі 2 463 238.09 грн.. Також суд дійшов висновку, що ТОВ «Будівельна компанія» здійснила заходи досудового врегулювання спору, шляхом пред`явлення претензії щодо стягнення заборгованості за договором, що відповідно до ч. 7 ст. 13 ЗУ «Про валюту і валютні операції» є відповідною підставою для зупинення нарахування пені.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює ПК України.

Згідно підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право, зокрема проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України, визначено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом. Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, що проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Відповідно до пп. 14.1.39 п. 14.1 ст.14 ПК України, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Згідно із пп.14.1.265 п.14.1 ст.14 ПК України, штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з осіб, що вчинили податкове правопорушення або порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно з пп. 14.1.162 п.14.1 ст.14 ПК України, пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Спірні правовідносини врегульовані Законом №2473, Положенням про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженим постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5 (далі - Положення) та Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7 (далі - Інструкція).

Статтею 13 Закону № 2473, визначено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти належать зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Відповідно до пункту 21 Положення граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Відповідно до приписів підпункту 1 пункту 7 Інструкції, банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати оформлення МД типу ЕК-10 Експорт, ЕК-11 реекспорт на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України належать митному оформленню), або підписання акту або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), -за операціями з експорту товарів. Банк для здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів самостійно визначає систему заходів (уключаючи фіксацію цих операцій з дотриманням принципів актуальності, достовірності та інформативності) (пункт 8 Інструкції).

Згідно з підпунктом 2 пункту 9 Інструкції, банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків у разі експорту товару після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції.

Відповідно до частини 5 статті 13 Закону № 2473, порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Частиною 6 статті 13 Закону № 2473 визначено, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується (ч. 7 ст. 13 Закону № 2473).

Встановлені обставини справи свідчать, що 03.09.2020 між ТОВ Будівельна компанія та німецьким підприємством членом ТПГ Магдебургу MCE Aschersleben GmbH був підписаний договір поставки №117.001.

Відповідно до умов договору, сторони зокрема домовились про наступне:

- п. 20.1 зазначеного Договору: усі розбіжності в погляд із приводу цього Договору повинні врегульовуватися по взаємній згоді, шляхом співробітництва;

- п. 20.2 Договору передбачено наступне, якщо не було досягнуто взаємної згоди, тоді всі суперечки, що виникають за цим Договором або у зв`язку з ним або із приводу його дійсності повинен вирішувати суд ординарною юрисдикції, який діє по нормах статутного та загального права/всі суперечки, які виникають за цим Договором або у зв`язку з ним, або із приводу його дійсності повинен остаточно вирішувати арбітражний суд згідно Правилам арбітражу Міжнародної торгової палати, не прибігаючи до судів ординарної юрисдикції, діючих по нормах статутного та загального права.

У період з 02.12.2020 по 05.01.2021 п`ятьма відвантаженнями ТОВ Будівельна компанія була виконана поставка згідно договору, проте оплата послуг за договором так і не була проведена.

3 метою забезпечення виконання умов договору поставки ТОВ Будівельна компанія неодноразово направляла на адресу компанії MCE Aschersleben GmbH листи-претензії про погашення заборгованості.

У відповідь, представником компанії MCE Aschersleben GmbH було повідомлено, що компанія знаходиться у стадії банкрутства, у зв`язку з чим виконання зобов`язання щодо оплати за договором є неможливим (лист від 11.09.2021).

Враховуючи те, що відповідно до умов договору поставки (п.20.2 Договору) усі спори та розбіжності вирішуються за законодавством країни Німеччини, для урегулювання питання щодо виконання умов договору та представництва інтересів ТОВ Будівельна компанія у процесі банкрутства, позивач звернувся за правовою допомогою до адвоката країни Німеччина, з яким був укладений відповідний договір №117/A від 26.04.2021.

В свою чергу, адвокатом було повідомлено ТОВ Будівельна компанія, що за рішенням Магдебурзького місцевого суду № 340 IN 122/21 від 01.09.2021 по відношенню активів компанії MCE Aschersleben GmbH було порушено справу про банкрутство (відповідно до рішення окружного суду Магдебурга у справі 340 IN 122/21 керуючим у справі про неспроможність було призначено Адвоката Каріна Шварц).

Додатково адвокатом було повідомлено, що:

- претензії ТОВ Будівельна компанія повинні бути подані до 14.10.2021;

- боржнику заборонено здійснювати будь-які виплати взагалі, у тому числі ТОВ Будівельна компанія.

Пізніше, листом від 11.10.2021 представник ТОВ Будівельна компанія у Німеччині повідомив адвоката Каріну Шварц, яка, як зазначено вище с тимчасовим адміністратором (відповідно до рішення Магдебурзького окружного суду від 12.04.2021), що він представляє законні інтереси ТОВ Будівельна компанія, яке є кредитором неплатоспроможного боржника, а також повідомив, що від імені і за дорученням клієнта ТОВ Будівельна компанія висуває наступі вимоги: "претензії щодо належно оформлених поставок товарів пред`являються відповідно до претензійного листа від 30.04.2021. Ціна позову 158 748, 84 євро".

11.11.2021 відбулося закрите судове засідання Магдебурзького окружного суду, Суд з питань неплатоспроможності (номер справи №340 IN 122/21) із скликанням перших зборів кредиторів (за датою звітності) та перевіркою претензій у справі про неплатоспроможність щодо майна компанії MCE Aschersleben GmbH, на якій був присутній адвокат зі сторони ТОВ Будівельна компанія. Даним рішенням було встановлено, що між учасниками існує домовленість про те, що наразі боржник повинен скласти план неплатоспроможності. Також було встановлено, що вимоги, які були зареєстровані у розумінні параграфу 38 Положення про неплатоспроможність п. 1-96 були розглянуті відповідно до їх вартостей та рангу (порядковий номер в реєстрі вимог кредиторів 82). Результат розгляду кожної вимоги заносився до реєстру вимог кредиторів.

Крім того, ТОВ Будівельна компанія також звернулося за роз`ясненням до Дніпропетровської торгово-промислової палати (лист №178 від 03.09.2021), яка зробила запит до Головного керуючого Магдебурзької торгово-промислової палати Вольфганга Мерца. За наслідками розгляду звернення ТОВ Будівельна компанія, Торгово-Промислова палата України повідомила наступне: згідно заяви директора підприємства MCE Aschersleben GmbH від 29.03.2021 рішенням Окружного Адміністративного Суду міста Магдебург №340 IN 122/21 від 12.04.2021 прийнято рішення про санацію (реструктуризацію) MCE Aschersleben GmbH та введено мораторій па погашення заборгованості цим підприємством, яка виникла до дати цього судового рішення, у тому числі перед ТОВ Будівельна компанія.

Приймаючи до уваги викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що ТОВ Будівельна компанія не припустилось порушень строків розрахунків за Договором поставки №117.001 від 03.09.2020, а порушення таких строків мало місце через процедуру банкрутства MCE Aschersleben GmbH, а також на рішення іноземного суду про введення тимчасового мораторію на задоволення вимог кредиторів 2 групи, в тому числі у позивача.

Згідно із п.109.1 ст.109 ПК України, податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Статтею 112 ПК України, встановлені загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи

Згідно із п. 112.1 ст.112 ПК України, особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 112.2 ст.112 ПК України, особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Як правильно звернув увагу суд першої інстанції, з метою досудового врегулювання питання із погашення заборгованості, ТОВ Будівельна компанія направлялись листи-претензії від 08.02.2021, від 22.02.2021, від 07.04.2021 та від 19.04.2021 до MCE Aschersleben GmbH з вимогою погасити заборгованість, однак фактично листи-претензії були проігноровані MCE Aschersleben GmbH. Позивач також звернувся до уповноваденої особи, заявивше про себе в якості кредитора MCE Aschersleben GmbH, однак Магдебурзьким окружним судом введено мораторій па погашення заборгованості нерезидента, яка виникла до дати судового рішення (12.04.2021 року), у тому числі перед ТОВ Будівельна компанія. В подальшому, Магдебурзьким окружним судом встановлено, що між учасниками справи є домовленість про те, що наразі боржник повинен скласти план неплатоспроможності. Також було встановлено, що вимоги, які були зареєстровані у розумінні параграфу 38 Положення про неплатоспроможність п. 1-96 були розглянуті відповідно до їх вартостей та рангу (порядковий номер позивача в реєстрі вимог кредиторів 82). Результат розгляду кожної вимоги заносився до реєстру вимог кредиторів.

Отже, суд апеляційної інстанції вважає, що позивач вживав всіх залежних від нього дій для умов забезпечення своєчасного надходження валютних цінностей на відповідні рахунки в строки встановлені чинним законодавством, звертався до уповноважених органів із вимогою для врегулювання спору в позасудовому порядку, приймає участь у справі з приводу банкрутства контрагента нерезидента, ненадходження валютних цінностей у строк настало не його вини чи необережності, відтак ТОВ «Будівельна компанія» не повинно зазнавати негативних наслідків у вигляді застосування до нього відповідальності.

Стосовно посилання відповідача на те, що надані позивачем документи не легалізовані належним чином на території України, суд апеляційної інстанції зазначає, що під час розгляду заперечень позивача на акт перевірки податковим органом дійсно не було враховано поданих документів в тому числі і з підстав не проведення їх легалізації в консульській установі України. Водночас, суд апеляційної інстанції зазначає, що подані позивачем документи (судові рішення) засвідчені апостилем 18.07.2022 року, із наданих документів однозначно вбачається факт вжиття підприємством всіх заходів щодо своєчасного надходження валютних коштів, вказане підтверджується не тільки судовими рішеннями, а й листом ТПП. Для перевірки вказаних даних відповідачем було здійснено запит до уповноважених органів ФРН від 19.07.2022 року, водночас, майже невідкладно, 25.07.2022 року податковим органом було прийнято податкове повідомлення рішення про нарахування пені, що вказує на неналежне з`ясування відповідачем спірного питання.

Разом із тим, суд апеляційної інстанції зазначає, що Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 17.03.2020 № 533-IX, який набрав чинності 18.03.2020, підрозділ 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України доповнено пунктом 52-1 такого змісту:

«За порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня по 31 травня 2020 року, штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення правил обліку, виробництва та обігу пального або спирту етилового на акцизних складах, що застосовуються на загальних підставах; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня по 31 травня 2020 року платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.».

В подальшому, пункт 52-1 підрозділ 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, із змінами, внесеними згідно із Законом від 13.05.2020 № 591-IX та Законом від 13.05.2020 № 591-IX, викладено у наступній редакції:

«За порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.».

З 12.03.2020 карантин не переривався і наразі триває, що є загальновідомою обставиною у розумінні ч. 3 ст. 78 КАС України.

Проаналізувавши вищезазначені норми законодавства, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що звільнення від нарахування пені на період дії карантину є заходом державної підтримки платників податків та такий захід застосовується, зокрема, за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті. Тобто, на період дії карантину платникам податків не нараховується пеня за вказане правопорушення, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, що відповідачем було неправомірно нараховано ТОВ Будівельна компанія пеню у сумі 2 463 238,09 грн. Тож, податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 25.07.2022 № є протиправним та підлягає скасуванню.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, а тому підстави для зміни або скасування рішення суду відсутні.

Керуючись ст. ст. 243, 308, 315, 316, 321, 325 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2022 року в адміністративній справі №160/12114/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду.

Постанова в повному обсязі складена 08.03.2023 року.

Головуючий - суддя О.О. Круговий

суддя А.В. Шлай

суддя Т.С. Прокопчук