Справа № 460/18750/22
Суддя: Д.П. Зозуля
Дата ухвалення: 2023-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

28 лютого 2023 року м. Рівне №460/18750/22

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Зозулі Д.П. за участю секретаря судового засідання Минько Н.З. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник Корень Олеся Миколаївна,

відповідача: представник Юхименко Тетяна Валентинівна,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕВЕРВЕЛЛЕ УКРАЇНА"
доДержавної податкової служби України, Головного управління ДПС у Рівненській області
про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, наказу, -
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Евервелле Україна" (далі ТОВ «Евервелле Україна», позивач) звернулося до Рівненського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної податкової служби України (далі ДПС України, відповідач 2), Головного управління ДПС у Рівненській області (далі ГУ ДПС у Рівненській області, відповідач 1), згідно якої просило:

визнати неправомірними дії Державної податкової служби України в частині включення Товариства з обмеженою відповідальністю "Евервелле Україна" в план-графік проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік;

визнати неправомірним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Рівненській області № 1192-п від 23.06.2021;

визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Рівненській області № 09 від 28.08.2021, № 09 від 28.08.2021, № 09 від 28.08.2021, № 01 від 28.08.2021 та № 01 від 28.08.2021.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом, як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Невиконання вимог закону щодо підстави для проведення документальної планової перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує правових наслідків такої перевірки, акт перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Дії щодо призначення перевірки, прийняття наказу щодо призначення перевірки, які здійснено податковим органом в період дії мораторію на проведення перевірок, а акт перевірки не може слугувати підставою для прийняття спірних податкових повідомлень-рішень як доказ, що одержаний з порушенням порядку, встановленого законом, у розумінні статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Ухвалою суду від 21.06.2022 позовна заява залишалася без руху. Позивачу встановлювався строк для усунення недоліків позовної заяви. У вказаний строк позивач допущені недоліки усунув, відтак позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Ухвалою суду від 14.07.2022 визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Евервелле Україна" строк звернення до суду. Прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Розгляд справи вирішено провести за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

У строк встановлений судом, відповідач 1, ГУ ДПС у Рівненській області, подав відзив на адміністративний позов у якому вказує на той факт, що спірний наказ прийнятий в межах та у спосіб передбачений нормативноправовими актами України, процедурні порушення при призначення перевірки не є підставою для скасування податкових повідомлень рішень, а відтак в позовних вимогах необхідно відмовити повністю.

Відповідач 2, ДПС України, у відзиві вказав на те, що ТОВ «Евервелле Україна» є підприємством з ризиками, а відтак правомірно включено до плану графіку перевірок на 2021 рік.

Не погоджуючись із відзивами на позов, позивач подав до суду відповідь на відзив та вказав, що заявлені позовні вимоги є цілком обґрунтовані, а заперечення відповідачів є безпідставні.

Ухвалою суду від 21.09.2022 відмовлено представнику Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Рівненській області в задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 21.09.2022 запропоновано позивачу Товариству з обмеженою відповідальністю "ЕВЕРВЕЛЛЕ УКРАЇНА" протягом десяти днів з дня отримання ухвали надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів на підтвердження поважності причин його пропуску. Роз`яснено Товариству з обмеженою відповідальністю "ЕВЕРВЕЛЛЕ УКРАЇНА", що у разі ненадання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву у даній частині без розгляду відповідно до статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою суду від 18.10.2022 в задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Рівненській області про залишення позову без розгляду позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Евервелле Україна" в частині позовних вимог про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень № 09, №09, № 09, від 28.08.2021, наказу Головного управління ДПС у Рівненській області від 23.06.2021 № 1192-п, відмовлено. Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю " Евервелле Україна" про поновлення пропущеного строку, - задоволено. Визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено строк звернення до суду. Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Евервелле Україна" про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, - задоволено. Вирішено розгляд справи провести за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

У зв`язку із тимчасовою непрацездатністю головуючого судді розгляд справи 31.10.2022 не відбувся та був перенесений на 07.11.2022.

Ухвалою суду від 07.11.2022 запропоновано позивачу Товариству з обмеженою відповідальністю "ЕВЕРВЕЛЛЕ УКРАЇНА" протягом десяти днів з дня отримання ухвали надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду в частині позовних вимог про визнання дій Державної податкової служби України щодо включення Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕВЕРВЕЛЛЕ УКРАЇНА" в план-графік проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік протиправними та доказів на підтвердження поважності причин його пропуску. Роз`яснено Товариству з обмеженою відповідальністю "ЕВЕРВЕЛЛЕ УКРАЇНА", що у разі ненадання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву у даній частині без розгляду відповідно до статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою суду від 21.11.2022 визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено строк звернення до суду. Підготовче засідання у справі призначено на 30.11.2022. о 09:30 год.

Ухвалою суду від 30.11.2022 закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті.

Ухвалою суду від 14.12.2022 відкладено розгляд справи до 11.01.2023.

У зв`язку із службовим відрядженням головуючого судді розгляд справи 11.01.2023 не відбувся та був перенесений на 01.02.2023.

Ухвалою суду від 01.02.2023 відкладено розгляд справи до 22.02.2023.

У зв`язку із оголошенням по всій території України сигналу «Повітряна тривога» судове засідання з 22.02.2023 було перенесено на 27.02.2023.

Усною ухвалою суду від 27.02.2023 у судовому засіданні було оголошено перерву до 28.02.2023.

У судовому засіданні 28.02.2023 представники позивача, відповідачів підтримали свої вимоги та заперечення з підстав, наведених в заявах по суті справи, та надали суду пояснення за обставинами справи.

Ухвалою суду від 28.02.2023 в задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Рівненській області про закриття провадження у справі в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Рівненській області від 28.08.2021 № 01, а також в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління ДПС у Рівненській області № 1192-п від 23.06.2021, відмовлено повністю.

В судовому засіданні 28.02.2023 проголошено вступну та резолютивну частину рішення суду.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши позовну заяву, відзиви на позов та відповідь на відзиви на позовну заяву, встановивши фактичні обставини справи, перевіривши їх зібраними у справі доказами, оцінивши їх у сукупності, відповідно до вимог закону, судом встановлено наступне.

Відповідно до листа ДПС України № 3293/8/17-00 від 24.12.2020 план-графік проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік затверджено Головою Державної податкової служби України ОСОБА_1 23.12.2020 та оприлюднено на офіційному веб-порталі Державної податкової служби України.

Відповідно до затвердженого ДПС України плану-графіка проведення планових документальних перевірок платників податків на 2021 рік, ТОВ "Евервелле Україна" () включено до об`єктів планового податкового контролю під номером 17 на липень місяць 2021 року.

ТОВ «Евервелле Україна» в особі представника адвоката Корень О.М. було подано до ГУ ДПС у Рівненській області адвокатський запит задля з`ясування обставин, що стали підставою для включення підприємства до плану графіку планових перевірок.

У відповідь на адвокатський запит ГУ ДПС у Рівненській області 20.06.2022 повідомило, що з аналізу податкової на фінансової звітності за 9 місяців 2020 року у ТОВ «ЕВЕРВЕЛЛЕ Україна» встановлено наявність 2 критеріїв відбору платників податку юридичних осіб високого ступеню ризику та 2 критерії відбору платників з податків юридичних осіб середнього ступеня ризику, а саме:

- Високого ступеню ризику, в т.ч.:

1) рівень сплати податку на прибуток нижчий на 50 і більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю;

2) рівень сплати податку на додану вартість нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю.

- Середнього ступеня ризику, в т. ч.:

1) декларування суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду у сумі понад 1 млн. грн або понад 5 відсотків загального обсягу податкового кредиту, але не менше ніж 100 тис. грн. за останній звітний період і становить 1438 тис. грн.;

2) інші операційні витрати більші ніж операційні доходи.

На підставі наказу ГУ ДПС у Рівненській області від 23.06.2021 №1192-п та направлень від 05.07.2021 №185/17-00-07-01, №1854/17-00-07-01, №1847/17-00-07-01, №1853/17-00-07-01 відповідно до ст.ст. 20, 75, 77 Податкового кодексу України (далі - ПК України), посадовими особами ГУ ДПС у Рівненській області проведено документальну планову виїзну перевірку ТОВ «Евервелле Україна» з питань дотримання податкового, валютного та іншого законодавства за період з 27.05.2019 по 31.03.2021.

Результати перевірки оформлені актом №4837/17-00-07-02/43020360 від 23.07.2021.

Суд встановив, що на підставі висновків акту перевірки №4837/17-00-07-02/43020360 від 23.07.2021, ГУ ДПС у Рівненській області прийнято податкові повідомлення-рішення:

форми «Д» № 09 від 28.08.2021, яким збільшено суму грошового зобов`язання на суму 7,42 грн.;

форми «ПС» № 09 від 28.08.2021, яким застосовано штрафні (фінансові) санкції у сумі 1020,00 грн.;

форми «Д» № 09 від 28.08.2021, яким збільшено суму грошового зобов`язання на суму 120172,48 грн.;

форми «Р» № 09 від 28.08.2021, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток підприємств на суму 4335950,00 грн.;

форми «С» № 09 від 28.08.2021, яким застосовано штрафні (фінансові) санкції у сумі 199535,00 грн.

Вважаючи зазначені податкові-повідомлення рішення протиправним та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суду слід зазначити наступне.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідності до статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до підпункту 20.1.4. пункту 20.1. статті 20 Податкового кодексу України №2755-VI від 02.12.2010 (надалі, ПК України), контролюючі орган мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За правилами пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України встановлено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіка перевірок.

Документальна планова перевірка повинна бути передбачена у плані-графіку проведення планових документальних перевірок.

План-графік документальних планових перевірок на поточний рік оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, до 25 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки (пункт 77.1. статті 77 ПК України).

Відповідно до пункту 77.2. статті 77 ПК України, до плану-графіка проведення документальних планових перевірок відбираються платники податків, які мають ризик щодо несплати податків та зборів, невиконання іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи.

Періодичність проведення документальних планових перевірок платників податків визначається залежно від ступеня ризику в діяльності таких платників податків, який поділяється на високий, середній та незначний. Платники податків з незначним ступенем ризику включаються до плану-графіка не частіше, ніж раз на три календарних роки, середнім - не частіше ніж раз на два календарних роки, високим - не частіше одного разу на календарний рік.

Порядок формування та затвердження плану-графіка, перелік ризиків та їх поділ за ступенями встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до пункту 77.4. статті 77 ПК України, про проведення документальної планової перевірки керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу приймається рішення, яке оформлюється наказом.

Наказом Міністерства фінансів України від 02.06.2015 №524 затверджено Порядок формування плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 24 червня 2015 р. за №751/27196) (далі іменується - Порядок №524).

Пунктом 1 Розділу I Загальні положення Порядку №524 встановлено, що цей Порядок розроблений з метою забезпечення єдиного підходу до формування плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків (далі - план-графік).

Річний план-графік для документальних планових перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства України, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, складається відповідно до вимог статті 77 розділу ІІ Податкового кодексу України (далі - Кодекс).

План-графік документальних планових перевірок на поточний рік оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, до 25 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки. Оновлення річного плану-графіка здійснюється у разі його коригування.

Відповідно до пункту 3 Розділу І "Загальні положення" Порядку № 524 Проекти річних планів-графіків складаються територіальними органами ДПС не пізніше 01 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки засобами інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів.

Проекти коригування планів-графіків у разі здійснення такого коригування формуються територіальними органами ДПС не пізніше 15 числа останнього місяця першого або другого кварталу засобами інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів.

За правилами абзацу 5 пункту 3 Розділу I Загальні положення Порядку №524, після затвердження Головою ДПС плану-графіка (коригування плану-графіка) територіальними органами ДПС надаються підрозділам, до функцій яких входить здійснення контрольно-перевірочної роботи щодо податків і зборів юридичних та фізичних осіб, засобами автоматизованої інформаційної системи «Управління документами» плани-графіки (коригування планів-графіків) з відповідними додатками та обґрунтування підстав включення платника податків до плану-графіка (коригування плану-графіка).

Отже, територіальні органи фіскальної служби формують проекти коригування планів-графіків у разі здійснення такого коригування не пізніше 15 числа останнього місяця першого або другого кварталу; засобами інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС України територіальні органи подають такі проекти на узгодження; після остаточного узгодження проектів планів-графіків (коригування планів-графіків) територіальні органи ДПС надають департаментам аудиту та податків і зборів з фізичних осіб засобами автоматизованої інформаційної системи Управління документами плани-графіки (коригування планів-графіків) з відповідними додатками та обґрунтування підстав включення платника податків до плану-графіка (коригування плану-графіка).

Розділом ІІІ Порядку № 524 передбачено, що до розділів I, II плану-графіка включаються платники податків реального сектору економіки, які провадять фінансово-господарську діяльність, сплачують податки та взяті на облік в контролюючих органах як платники податків за основним місцем обліку, або щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство, або які знаходяться у стані зміни свого місцезнаходження.

Формування переліку платників податків до розділів I, II плану-графіка проводиться за критеріями ризиків згідно з вимогами цього розділу, у тому числі за даними інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів.

При формуванні плану-графіка на наступний рік враховуються показники за результатами діяльності платника податків за 9 місяців поточного року. Якщо податковим (звітним) періодом для податку на прибуток платника податків є календарний рік, при плануванні враховуються показники за попередній рік. При коригуванні плану-графіка враховуються показники за результатами діяльності платника податків за останній податковий (звітний) період, крім показників за результатами діяльності платника податків за перший квартал.

До плану-графіка включаються платники податків, які за результатами господарської діяльності мають найбільші ризики несплати до бюджету податків та зборів, платежів.

Пунктом 5 розділу 3 даного Порядку визначено наступні критерії відбору платників податків-юридичних осіб.

1) високого ступеня ризику: рівень зростання податку на прибуток нижчий на 50 та більше відсотків за рівень зростання доходів платника податків, що враховуються при визначенні об`єкта оподаткування; рівень сплати податку на прибуток нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю; рівень сплати податку на додану вартість нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю; наявність відносин з контрагентами, які знаходяться в розшуку або ліквідовані, або визнані банкрутами, якщо сума таких операцій перевищує 5 відсотків загальних обсягів постачання, але не менше ніж 100 тис.грн; наявність інформації про непідтвердження реального здійснення операції з придбання із сумою податку на додану вартість понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загального обсягу податкового кредиту, але не менше ніж 100 тис.грн; наявність розбіжностей у платника податків згідно із системою автоматизованого співставлення податкового зобов`язання та податкового кредиту у розрізі контрагентів (завищення податкового кредиту) у сумі понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загальних обсягів податкового кредиту, але не менше ніж 100 тис.грн; здійснення зовнішньоекономічних операцій через нерезидентів - засновників та нерезидентів, зареєстрованих в офшорних зонах, за непрямими поставками у сумі операцій понад 5 млн грн або понад 5 відсотків загальних обсягів постачання, але не менше ніж 100 тис.грн; наявність інформації правоохоронних органів, структурних підрозділів органів ДПС про ухилення від оподаткування та/або щодо взаємовідносин із платниками податків: які мають ознаки фіктивності; реєстрацію яких скасовано у судовому порядку; стосовно яких встановлено факт неподання податкової звітності протягом двох податкових (звітних) періодів; які знаходяться в розшуку; які визнані банкрутами; щодо яких порушено кримінальні справи, які пов`язані з ухиленням від сплати податків, зборів (платежів), єдиного внеску та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування; здійснення виплати доходів (відсотки, роялті, лізингові платежі тощо) нерезидентам, зареєстрованим в офшорних зонах; інші витрати перевищують 30 відсотків загальних витрат операційної діяльності; декларування обсягу нарахованих/виплачених доходів нерезидента, з яких не утримано суми податку, за винятком дивідендів, понад 10 млн грн; декларування від`ємного значення фінансового результату від операційної діяльності; наявність в органів ДПС оригіналів розрахункових документів, що не передані до органів ДПС дротовими або бездротовими каналами зв`язку у вигляді електронних копій розрахункових документів, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані; наявність інформації про ухилення від оподаткування, отриманої із зовнішніх джерел; здійснення платниками податків коригування звітності шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці понад 30 відсотків; здійснення операцій з реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) нижче собівартості; різниця між собівартістю реалізованої продукції (товарів, робіт, послуг) та чистим доходом від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) не перевищує 10 відсотків собівартості реалізованої продукції; декларування експортних та/або імпортних операцій без фактичного здійснення таких операцій; зростання удвічі та більше кредиторської заборгованості за продукцію (товари, роботи, послуги) протягом двох попередніх (звітних) років при зростанні запасів; сума інших операційних витрат, витрат на збут та адміністративних витрат перевищує собівартість реалізованої продукції (товарів, робіт, послуг); інші операційні витрати перевищують суму матеріальних затрат та витрат на оплату праці; рівень сплати податку на прибуток знизився на 50 та більше відсотків порівняно з календарним роком, що передував останній документальній плановій перевірці платника податків; наявність інформації в судових рішеннях за статтями 191, 212, 368 Кримінального кодексу України про ризиковий характер діяльності контрагентів платника податків; невідповідність залишків запасів на складах до обсягів реалізації; зменшення вартості основних фондів у значних обсягах при відсутності збільшення сплати податку на прибуток; зростання довгострокових зобов`язань і забезпечень в сумі більше ніж 10 млн грн або перевищує 30 відсотків загальних обсягів постачання; дебіторська заборгованість перевищує кредиторську більше ніж у 2 рази; наявність інформації про непідтвердження реального здійснення операцій з продажу із сумою податку на додану вартість понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загального обсягу продажу, але не менше ніж 100 тис. грн; сума розрахованої амортизації основних засобів та нематеріальних активів на 30 відсотків перевищує суму нарахованої амортизації основних засобів та нематеріальних активів відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності.

2) середнього ступеня ризику: декларування від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток протягом двох податкових (звітних) періодів за умови, якщо податковим (звітним) періодом є календарний квартал, або протягом одного податкового (звітного) періоду за умови, якщо податковим (звітним) періодом є календарний рік; здійснення експортних операцій щодо товарів, нетипових для основного виду діяльності підприємства (нетиповий експорт), у сумі понад 5 млн грн або понад 5 відсотків загальних обсягів постачання, але не менше ніж 100 тис.грн; декларування суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, у сумі понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загального обсягу податкового кредиту, але не менше ніж 100 тис.грн за останній звітний (податковий) період; відхилення між значеннями фінансового результату до оподаткування (прибуток або збиток), визначеного у фінансовій звітності відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, задекларованого у податковій звітності, та фінансового результату до оподаткування (прибуток або збиток), задекларованого у фінансовій звітності, понад 10 відсотків; нарахування та виплата доходів за ознаками, визначеними Довідником ознак доходів, наведеним у додатку до Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13 січня 2015 року № 4, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30 січня 2015 року за № 111/26556 (далі - Довідник ознак доходів), 101 (заробітна плата, нарахована (виплачена)) та/або 102 (виплати відповідно до умов цивільно-правового договору), без утримання, перерахування до бюджету податку на доходи фізичних осіб та/або єдиного внеску; зменшення у звітності суми нарахованого єдиного внеску за попередні періоди більше ніж на 20 відсотків загальної суми нарахованого єдиного внеску за останні 12 місяців, що передують звітному; порушення встановлених строків сплати єдиного внеску більше ніж на 365 днів; наявність інформації щодо здійснення платником податків операцій з купівлі-продажу та інших способів відчуження цінних паперів, емітенти яких за рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку включені до списку емітентів, що мають ознаки фіктивності; наявність відносин з платниками податків, які обрали спрощену систему оподаткування та є керівниками, засновниками або співробітниками цього підприємства, у сумі операцій понад 5 млн грн або понад 5 відсотків загальних обсягів постачання, але не менше ніж 100 тис.грн; наявність інформації про встановлення порушень порядку погашення векселів, авальованих банком (податкових розписок), які видаються до отримання спирту етилового та біоетанолу, легких та важких дистилятів; різниці, що виникають при формуванні резервів (забезпечень), та різниці, які зменшують фінансовий результат, у сумі становлять понад 30 відсотків різниць, на які збільшується фінансовий результат; невідповідність суми сплати акцизного податку з роздрібного продажу підакцизних товарів розрахунковій сумі цього податку із суми загального продажу таких товарів, проведеної через реєстратори розрахункових операцій; здійснення платником податків коригування звітності шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці від 20 до 30 відсотків; нарахування та виплата доходів за ознакою 157 (дохід, виплачений самозайнятій особі), визначеною Довідником ознак доходів, у сумі понад 5 відсотків загального обсягу доходу від будь-якої діяльності (за вирахуванням непрямих податків), визначеного за правилами бухгалтерського обліку; наявність інформації про об`єкти оподаткування у платника податків, який не сплачує плату за землю або сплачує її в неповному обсязі, а також задекларував податкові зобов`язання без документів, які надають право використовувати земельні ділянки; наявність розбіжностей між обсягами задекларованих у податкових деклараціях з податку на додану вартість податкових зобов`язань або податкового кредиту з податку на додану вартість та обсягами податкових зобов`язань або податкового кредиту з податку на додану вартість за даними Єдиного реєстру податкових накладних на 5 та більше відсотків; наявність негативних рішень комісії ДПС у системі автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних критеріям оцінки ступеня ризику, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних протягом трьох звітних періодів; інші операційні витрати більші за інші операційні доходи; наявність у Системі електронного адміністрування реалізації пального від`ємного ліміту пального; невідповідність даних звітності реєстратора розрахункових операцій та обсягів постачання, зазначених у деклараціях з податку на додану вартість; зниження суми сплати рентних платежів порівняно з попереднім календарним роком на 50 та більше відсотків; невідповідність показників декларації з рентної плати за календарний (звітний) рік даним, визначеним у лісорубних (лісових) квитках; декларування платниками податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з будівництвом, інших податкових зобов`язань з податку на додану вартість більше ніж 30 відсотків загального обсягу постачання та встановлення реалізації (чистий дохід) нижче собівартості; несплата податкових зобов`язань з податку на прибуток платниками податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з будівництвом, у зв`язку з виключенням їх з Реєстру неприбуткових організацій, відповідно до вимог підпункту 133.4.1 пункту 133.4 статті 133 Кодексу; коригування платниками податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з роздрібною торгівлею, податкових зобов`язань з податку на додану вартість в сторону зменшення у розмірі 10 та більше відсотків, що надалі призводить до заниження бази оподаткування операцій з постачання товарів (послуг) нижче ціни придбання таких товарів; обсяги отримання (ввезення) тютюнової сировини та/або фільтрів для виробництва сигарет у платників податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з виробництвом тютюнових виробів, в перерахунку на готову продукцію перевищують обсяги виробництва на 50 та більше відсотків; сума розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій, на 50 та більше відсотків менше від середньої суми розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій платників податків України, які працюють на одній території (регіон), з одним видом господарської діяльності з урахуванням пропорційності доходів до суми розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій; здійснення закупівлі продукції при відсутності реалізації платниками податків, які мають ліцензії на оптову торгівлю тютюновими виробами та/або алкогольними напоями; декларування податкових зобов`язань на рівні податкового кредиту з податку на додану вартість протягом трьох календарних (звітних) місяців платниками податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з оптовою чи роздрібною торгівлею, при збільшенні обсягу реалізації на митній території України на 10 та більше відсотків; декларування протягом трьох звітних податкових періодів до відшкодування суми податку на додану вартість у розмірі понад 500 тис.грн за відсутності зовнішньоекономічних операцій або за наявності одночасно експортних та імпортних операцій та відсутності інформації щодо власних або орендованих основних фондів.

Суд зазначає, що з аналізу вказаних правових норм можна дійти висновку, що план-графік проведення перевірок на відповідний квартал має формуватися у визначені терміни та включати платників податків, які мають найбільші критерії ризику визначені у відповідності до вищевказаного Порядку, у тому числі за даними інформаційних систем ДПС.

Разом з тим, відповідач 2 не надав будь-яких підтверджуючих даних, що рівень сплати податку на прибуток по відповідній галузі, «46.21 оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин» за 9 місяців 2020 року, дійсно становить 0,52 відсотка. Зокрема, у Листі ГУ ДПС у Рівненській області відсутня інформація щодо конкретних підприємств для яких вказаний вид діяльності був би основним, а також відсутні відомості щодо обсягів сплати ними податку на прибуток за вказаний період.

Крім того, відповідач 2 не надав будь-яких підтверджуючих даних, що рівень сплати податку на додану вартість по відповідній галузі, « 46.21 оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин» за 9 місяців 2020 року, дійсно становить 0,82 відсотка. Зокрема, у Листі ГУ ДПС у Рівненській області відсутня інформація щодо конкретних підприємств для яких вказаний вид діяльності був би основним, а також відсутні відомості щодо обсягів сплати ними податку на додану вартість за вказаний період.

Також Відповідачем 2 ДПС України не було надано доказів наявності у ТОВ «Евервелле України» Середнього ступеня ризику, в т. ч.:

1) декларування суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду у сумі понад 1 млн. грн або понад 5 відсотків загального обсягу податкового кредиту, але не менше ніж 100 тис. грн. за останній звітний період і становить 1438 тис. грн.;

2) інші операційні витрати більші ніж операційні доходи.

Судом встановлено, що підставою включення позивача до плану-графіка перевірок на 2021 рік є Інформаційно-аналітична довідка щодо діяльності підприємства, яке включається до плану-графіку перевірок (по підприємству ТОВ «Евервелле Україна» для включення в план-графік на 2021 рік)

Аналізуючи цю довідку, суд вказує на те, що ДПС України не пояснило за який саме період проаналізовано діяльність підприємства та яким чином вираховувався ступінь ризику, а також відповідач не надав первинні документи в обґрунтування ризиків, що вказані в аналітичній довідці.

Відтак, під час розгляду справи ДПС України не пояснило за який саме період проаналізовано діяльність підприємства та яким чином вираховувався ступінь ризику, що свідчить про недотримання умов та порядку прийняття контролюючим органом рішення про включення позивача до плану-графіку на 2021 рік.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного суду від 28 січня 2020 року по справі № 520/3161/19 (провадження №К/9901/36441/19).

Крім того, судом встановлено, що згідно з пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України (в редакції на момент винесення наказу) установлено мораторій на проведення документальних та фактичних перевірок на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), крім: документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків; документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктами 78.1.7 та 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу; фактичних перевірок в частині порушення вимог законодавства в частині: обліку, ліцензування, виробництва, зберігання, транспортування та обігу пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального та спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального, з підстав, визначених підпунктами 80.2.2, 80.2.3 та 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 цього Кодексу.

Тобто, вимоги пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України пов`язані та прямо відсилають до актів Кабінету Міністрів України, на підставі яких завершується дія карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19).

Постановою Кабінету Міністрів України "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України щодо запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 27 травня 2021 року № 630 продовжено на території України дію карантину до 31.08.2021.

Отже, Кабінетом Міністрів України на момент прийняття спірного наказу не приймалось рішення про завершення дії карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), а відтак діяв мораторій на проведення документальних планових перевірок платників податків.

Відповідно до пункту 2.1 статті 2 Податкового кодексу України, зміна положень цього Кодексу може здійснюватися виключно шляхом внесення змін до цього Кодексу.

Тобто, зміна приписів Податкового кодексу України здійснюється виключно законами про внесення змін до Кодексу, відповідно зміна строків, дії мораторію може бути здійснення виключно шляхом прямого внесення змін до Податкового кодексу України.

Відповідно до пункту 5.2 статті 5 Податкового кодексу України, у разі якщо поняття, терміни, правила та положення інших актів суперечать поняттям, термінам, правилам та положенням цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування застосовуються поняття, терміни, правила та положення цього Кодексу.

За загальним правилом вирішення колізій, передбаченим частиною третьою статті 7 КАС України, у разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

Відповідно, за наявності суперечливих правил і положень щодо дії мораторію на проведення перевірок, які містяться у Податковому кодексу України, з одного боку і в постанові Кабінету Міністрів України з іншого боку - застосуванню підлягають положення і правила саме Податкового кодексу України.

Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані, зокрема дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій (підпункти 21.1.1, 21.1.4 пункту 21.1 статті 21 ПК України).

Положення статті 19 Конституції України встановлюють, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. При цьому кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (стаття 55 Конституції України). Право на судовий захист відображене і у частині першій статті 5 КАС України, відповідно до якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси. Завданням адміністративного судочинства є ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Аналогічне правозастосування викладене у постановах Верховного Суду у справі від 22 лютого 2022 (справа №420/12859/21), від 17 травня 2022 9справа № 520/592/21), від 15 квітня 2022 (справа № 160/5267/21), від 27 квітня 2022 (справа № 140/1846/21) від 6 липня 2022 (справа № 360/1182/21); від 01 вересня 2022 року у справі №640/16093/21.

Таким чином, дії ДПС України щодо включення ТОВ «ЕВЕРВЕЛЛЕ УКРАЇНА» до плану графіку проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік є неправомірними, а наслідки таких дій є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Тому наказ ГУ ДПС у Рівненській області від 23 червня 2021 року №1192п «Про проведення документальної планової перевірки ТОВ «ЕВЕРВЕЛЛЕ Україна», код 43020360, який прийнятий в т. ч. внаслідок неправомірних дій контролюючого органу підлягає скасуванню.

Щодо вимоги позивача про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Рівненській області № 09 від 28.08.2021, № 09 від 28.08.2021, № 09 від 28.08.2021, № 01 від 28.08.2021 та № 01 від 28.08.2021, то суду слід зазначити наступне.

Так, спеціальним законом, який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, є Податковий кодекс України, як це визначено у п. 1 статті 1 ПКУ.

ПКУ також визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Пункт 81.3 ст. 81 ПКУ встановлює, що під час проведення перевірок посадові (службові) особи органів державної служби повинні діяти у межах повноважень, визначених цим Кодексом.

Пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України установлено мораторій на проведення документальних та фактичних перевірок на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), крім: документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків; документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктами 78.1.7 та 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу; фактичних перевірок в частині порушення вимог законодавства в частині: обліку, ліцензування, виробництва, зберігання, транспортування та обігу пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального та спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального, з підстав, визначених підпунктами 80.2.2, 80.2.3 та 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 цього Кодексу.

Документальні та фактичні перевірки, що були розпочаті до 18 березня 2020 року та не були завершеними, тимчасово зупиняються на період по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19). Таке зупинення перериває термін проведення перевірки та не потребує прийняття будь-яких додаткових рішень контролюючим органом.

Таким чином, чинним податковим законодавством чітко регламентовано підстави, межі та порядок проведення перевірок Державною податковою службою України, а також межі повноважень та спосіб виконання посадовими особами контролюючого органу прав та обов`язків щодо проведення заходу контролю.

У відповідності до ст. 2 ПКУ, зміна положень цього Кодексу може здійснюватися виключно шляхом внесення змін до цього Кодексу.

Будь-які зміни до Податкового кодексу України, що, серед іншого, регулюють порядок проведення перевірок контролюючим органом, мають впроваджуватись лише шляхом внесення змін до цього Кодексу.

Постанова КМУ № 89, на яку послався відповідач в обґрунтування достатності підстав для відновлення планового податкового заходу, не відноситься до податкового законодавства України, як це визначено ст. 3 ПКУ. Так, на підставі зазначеної статті податкове законодавство України складається з Конституції України; цього Кодексу; Митного кодексу України та інших законів з питань митної справи у частині регулювання правовідносин, що виникають у зв`язку з оподаткуванням митом операцій з переміщення товарів через митний кордон України (далі - законами з питань митної справи); чинних міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України і якими регулюються питання оподаткування; нормативно-правових актів, прийнятих на підставі та на виконання цього Кодексу та законів з питань митної справи; рішень Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування з питань місцевих податків та зборів, прийнятих за правилами, встановленими цим Кодексом.

У випадку суперечності норм підзаконного акта нормам закону слід застосовувати норми закону, оскільки він має вищу юридичну силу.

Таким чином, суд погоджується із доводами позивача, що у відповідача були відсутні визначені податковим законодавством підстави для відновлення в період дії карантину планової документальної виїзної перевірки ТОВ «Евервелле Україна».

У рішенні від 13.12.2001 у справі «Церква Бесарабської Митрополії проти Молдови» Європейський суд з прав людини зазначив, що закон має бути доступним та передбачуваним, тобто вираженим з достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку (пункт 109).

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок («Лелас проти Хорватії», заява №55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року; «Тошкуце та інші проти Румунії», заява №36900/03, п. 37, від 25.11.2008) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків («Лелас проти Хорватії», п. 74).

Суд не бере до уваги доводи відповідача щодо не скасування в судовому порядку Постанови Кабінету Міністрів України «Про скорочення строку дії обмеження в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірок» № 89 від 03.02.2021, оскільки межі та спосіб проведення перевірок у відповідності до податкового законодавства України встановлюються лише Конституцією та законами України, та скасування постанови Кабінету Міністрів України жодним чином не впливає на вимогу закону дотримуватись контролюючим органом вимог саме податкового законодавства при проведенні перевірок платників податків.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що відповідач діяв не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені податковим законодавством, відтак такі дії є протиправними, а позовні вимоги в цій частині обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

У Постанові Верховного суду від 01 вересня 2022 року у справі №640/16093/21 зроблено також наступний висновок «враховуючи обставини справи, колегія суддів вважає, що суди попередніх інстанцій обґрунтовано дійшли висновку, що оскільки проведена перевірка стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "Технополіс-1" відбулась усупереч законодавчій забороні, такі обставини тягнуть за собою протиправність податкових повідомлень-рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, у зв`язку з чим Касаційний адміністративний суду у складі Верховного Суду вказує про відсутність необхідності переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства».

Згідно з ч.5 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ч. 5 ст. 242 КАС України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Частиною першою статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, позов підлягає задоволенню повністю.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частиною 1 статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Судом встановлено, що за подання адміністративного позову ТОВ «Евервелле Україна» згідно з платіжним дорученням від 08.07.2022 №686 сплачено судовий збір у сумі 7867,80 грн., який підлягає до стягнення з відповідачів.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕВЕРВЕЛЛЕ УКРАЇНА" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, наказу, задовольнити повністю.

Визнати неправомірними дії Державної податкової служби України в частині включення Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕВЕРВЕЛЛЕ УКРАЇНА" в план-графік проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік.

Визнати неправомірним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Рівненській області № 1192-п від 23.06.2021.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Рівненській області № 09 від 28.08.2021, № 09 від 28.08.2021, № 09 від 28.08.2021, № 01 від 28.08.2021 та № 01 від 28.08.2021.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕВЕРВЕЛЛЕ УКРАЇНА", солідарно, у рівних частках, за рахунок бюджетних асигнуваль суб`єктів владних повноважень Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Рівненській області судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 7867 (сім тисяч вісімсот шістдесят сім) грн. 80 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕВЕРВЕЛЛЕ УКРАЇНА" (вул.Свободи,2,м.Дубно,Рівненська область,35600, ЄДРПОУ/РНОКПП 43020360)

Відповідач - Державна податкова служба України (Львівська площа, буд. 8,м. Київ,04053, ЄДРПОУ/РНОКПП 43005393) Відповідач - Державна податкова служба України в особі відокремленого підрозділу Головне управління ДПС у Рівненській області (вул. Відінська, 12,м. Рівне,33023, ЄДРПОУ/РНОКПП 44070166)

Повний текст рішення складений 10 березня 2023 року

Суддя Д.П. Зозуля