Справа № 340/484/23
Суддя: Г.М. Момонт
Дата ухвалення: 2023-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 березня 2023 року м. Кропивницький Справа №340/484/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Момонт Г.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (письмового провадження) у м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, м. Кропивницький, вул. Соборна, 7а

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про:

- визнання протиправною бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 щомісячної доплати в сумі 2000 грн. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року №713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб»;

- зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області нарахувати з 01 липня 2021 року та в подальшому регулярно виплачувати ОСОБА_1 щомісячну доплату в сумі 2000 грн відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року №713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб».

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13.02.2023 р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) (а.с.18).

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач просить перерахувати та виплатити щомісячну доплату до пенсії у розмірі 2 000,00 грн з 01.07.2021 р., а позовна заява подана до суду 07.03.2023 р.

Суддя зауважує, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а про недоотримання доплати до пенсії у розмірі 2000,00 грн, позивач повинен був дізнатися, отримуючи виплату пенсії за відповідний місяць. Така особа має об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення щодо невиплати щомісячної доплати до пенсії.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 31.03.2021 р. у справі №240/12017/19 (провадження №К/9901/15971/20).

Окрім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.12.2019 р. у справі №9901/325/19 (провадження №11-677заі19) вказала, що незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Разом з тим, поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 р. №340/1019/19).

Таким чином, шестимісячний строк звернення до суду з даним позовом слід відраховувати з моменту отримання позивачем відповідних пенсійних виплат, тобто за липень 2021 року.

З огляду на викладене, позивачем пропущено строк звернення до суду встановлений ч.2 ст.122 КАС України.

При зверненні до суду позивачем не подано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням підстав для його поновлення.

Відповідно до ч.ч.1, 3, 4 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з п.7 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Із аналізу зазначеної норми, суд дійшов висновку, що встановлення невідповідності позовної заяви вимогам статей 160, 161, 172 КАС України після відкриття провадження у справі зумовлює необхідність встановлення позивачу строку для усунення недоліків.

Отже, позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази на підтвердження поважності пропуску такого строку.

Керуючись ст.ст.122, 161, 240, 248, 256, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

1. Встановити ОСОБА_1 п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку із зазначенням підстав пропуску строку звернення до суду та підтверджуючих доказів.

2. Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк така позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. Момонт