Справа № 380/7627/20
Суддя: Судова-Хомюк Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2023-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2023 рокуЛьвівСправа № 380/7627/20 пров. № А/857/1507/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії :

судді-доповідача: Судова-Хомюк Н.М.,

суддів: Онишкевича Т.В.,

Сеника Р.П.

розглянувши у порядку письмового провадження в місті Львові апеляційну скаргу Державної інспекції архітектури та містобудування України на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2022 року про заміну сторони виконавчого провадження у справі № 380/7627/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Хар Марти Іванівни, Державної архітектурно-будівельної інспекції України , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Управління архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

У січні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до адміністративного суду з позовом, у якому просив визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівські області Хар Марти № 65-мб/пз від 18.11.2019 про скасування містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва на будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудовано-прибудованим гаражем зі знесенням існуючих будинку та споруд на АДРЕСА_1 , які затверджені рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради від 13.09.2019 № 870.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2021 року позов ОСОБА_1 було задоволено повністю: визнано протиправним та скасовано рішення № 65-мб/пз від 18.11.2019 про скасування містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва на будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудовано-прибудованим гаражем зі знесенням існуючих будинку та споруд на АДРЕСА_1 , які затверджені рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради від 13.09.2019 № 870, прийняте головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівські області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Хар Мартою Іванівною; стягнено за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 840,80 гривень.

На адресу суду першої інстанції від представника позивача надійшла заява про ухвалення додаткового рішення (вх. №32467 від 07.05.2021). Зазначена заява була обґрунтована тим, що понесені позивачем витрати підтверджуються договором про надання правничої допомоги та відповідними квитанціями про оплату. Відтак просить ухвалити додаткове рішення, яким стягнути з відповідача на користь позивача понесені витрати на професійну правничу допомогу.

Додатковим рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 17 травня 2021 року заяву представника позивача про ухвалення додаткового рішення в адміністративній справі № 380/7627/20 задоволено частково та стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь ОСОБА_1 7000 (сім тисяч) гривень 00 коп. витрат на професійну правничу допомогу.

Львівським окружним адміністративним судом 11 листопада 2021 року видано виконавчий лист щодо виконання рішення суду в частині стягнення з Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь ОСОБА_1 витрат на професійну правничу допомогу 7000 (сім тисяч) грн. 00 коп., в якому боржником визначено Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

До Львівського окружного адміністративного суду 11 жовтня 2022 року від УДКС України у Дніпровському районі м. Києва надійшла заява про заміну боржника у виконавчому документі, в якій заявник просить суд замінити боржника - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України на правонаступника Державну інспекцію архітектури та містобудування України.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2022 року заяву Управління Державної казначейської служби України у Дніпровському районі м. Києва про заміну боржника у виконавчому документі від 11.11.2021 - задоволено. Замінено боржника у виконавчих листах №380/7627/20, виданих Львівським окружним адміністративним судом 11.11.2021, з Державної архітектурно-будівельної інспекції України на правонаступника Державну інспекцію архітектури та містобудування України.

При цьому суд виходив з того, що згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 15 вересня 2021 року № 960, Уряд погодився з пропозицією Міністерства розвитку громад та територій про можливість здійснення Державною інспекцією архітектури та містобудування повноважень і виконання функцій з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Суд першої інстанції зазначає, що згідно з інформацією із офіційного веб-ресурсу Міністерства розвитку громад та територій України з 16 вересня 2021 року розпочала роботу Державна інспекція архітектури та містобудування, а відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Державна архітектурно-будівельна інспекція України з 20 березня 2020 року перебуває в стані припинення (запис № 6047267). Суд першої інстанції зазначає, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України, як юридична особа, не ліквідована, проте її функціональні обов`язки передані до Державної інспекції архітектури та містобудування України.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, представник Державної інспекції архітектури та містобудування України подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції не перевірив обставин утворення ДІАМ та ліквідації ДАБІ та прийшов до помилкового висновку про те, що Державна інспекція архітектури та містобудування України є правонаступником Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Вказує, що зважаючи на те, що статус юридичної особи втрачається із часу внесення до реєстру запису про її припинення, а Львівським окружним адміністративним судом не встановлено, що ДАБІ є припиненою на час розгляду заяви про заміну сторони у виконавчому провадженні та не надано доказів передачі у встановленому порядку визначених законом прав, обов`язків, зобов`язань ДАБІ до ДІАМ, та враховуючи, що зобов`язання, які покладено рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 27.04.2021 та додаткового рішення від 17.05.2021 на ДАБІ не стосується публічно-владних функцій ДІАМ підстави для заміни сторони виконавчого провадження з ДАБІ на ДІАМ відсутні. Просить задовольнити апеляційну скаргу та скасувати ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 20.10.2022 року.

Правом подання відзиву на апеляційну скаргу сторони не скористались, що в силу вимог ч. 4 ст. 304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

На підставі пункту 3 частини 1 статті 312 КАС України розгляд справи проводиться в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 №1404-VIII (надалі - Закон №1404-VIII) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з пункту 1 частини 1 статті 3 Закону №1404-VIII підлягають примусовому виконанню рішення на підставі таких виконавчих документів, як виконавчих листів та наказів, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень, рішень третейського суду, рішень міжнародного комерційного арбітражу, рішень іноземних судів та на інших підставах, визначених законом або міжнародним договором України.

За приписами частин 1, 5 статті 15 Закону №1404-VIII встановлено, що сторонами виконавчого провадження є стягувач і боржник. У разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

Статтею 52 КАС України встановлено, що у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Згідно частини 1 статті 379 КАС України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

Відповідно до постанови КМ України №218 від 13.03.2020 року «Про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України» постановлено:

- ліквідувати Державну архітектурно-будівельну інспекцію та утворити Державну сервісну службу містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій;

- установити, що: забезпечення діяльності Державної сервісної служби містобудування у 2020 році здійснюється в межах видатків, передбачених Державній архітектурно-будівельній інспекції; надання адміністративних послуг у сфері містобудування з використанням Єдиного державного веб-порталу електронних послуг здійснюється з дати, визначеної держателем Єдиного державного веб-порталу електронних послуг;

- утворити комісію з ліквідації Державної архітектурно-будівельної інспекції.

Даною постановою Уряду не було визначено правонаступника прав та обов`язків ліквідованого органу.

Відповідно до витягу державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ДАБІ знаходиться в стані припинення 20.03.2020, винесення рішення засновників юридичної особи або уповноваженого ним органу щодо припинення юридичної особи в результаті її ліквідації.

Окрім того, згідно витягу з реєстру Державна сервісна служба містобудування України зареєстрована як юридична особа.

Також зареєстрована як юридична особа Державна інспекція архітектури та містобудування України, утворена відповідно до вищезазначеної постанови КМ України.

Отже, уряд утворив Державну сервісну службу містобудування (Держсервісбуд), основними завданнями якої є надання (отримання, реєстрація), відмова у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію збудованих об`єктів. Також було утворено Державну інспекцію містобудування та Державне агентство з технічного регулювання у містобудуванні.

Окрім того, відповідно до абз.2, п.4 постанови КМ України №218 постановлено установити, що ДАБІ продовжує здійснювати повноваження та функції до завершення здійснення заходів з утворення Державної сервісної служби містобудування.

Згідно з п. 3 постанови КМ України від 23.12.2020 №1340 «Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду» постановлено ліквідувати ДССМ та ДІМ.

Даними постановами не приймалось рішення про передачу повноважень та функцій ДССМ і ДІМ до іншого центрального органу виконавчої влади.

Пунктом 1 постанови КМ України №1340 постановлено утворити ДІАМ як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовує та координує КМ України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 7 постанови №1340 постановлено визначити Державну інспекцію архітектури та містобудування суб`єктом управління індивідуально визначеного майна Державної інспекції містобудування та Державної сервісної служби містобудування, Державної архітектурно-будівельної інспекції, які ліквідовуються.

Згідно з постановою КМ України від 15 вересня 2021 №660 питання Державної інспекції архітектури та містобудування вирішено погодитися з пропозицією Міністерства розвитку громад та територій про можливість здійснення Державною інспекцією архітектури та містобудування повноважень і виконання функцій з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Отже, колегія суддів вважає, що Державна інспекція архітектури та містобудування була створена не на заміну Державній архітектурно-будівельний інспекції, а як новий орган виконавчої влади.

Окрім того, Кабінет Міністрів дозволив Державній інспекції архітектури та містобудування (ДІАМ) з 15 вересня 2021 року здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Рішення про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції України та створення замість неї окремих органів, між якими будуть розподілені функції ДАБІ, уряд ухвалив ще 13 березня 2020 року. Відповідні постанови Кабміну набули чинності 15 березня 2020.

Також, колегія суддів звертає увагу, що в рішенні суду від 13 грудня 2021 року по даній справі, суд звернув увагу, що постановою №218 врегульовано процедуру ліквідації Державної архітектурно-будівельної інспекції без визначення правонаступника.

Отже, суд першої інстанції під час розгляду справи вже надав оцінку тим обставинам, що боржником - Державна архітектурно - будівельна інспекція України, отже саме з останнього і підлягають стягненню кошти згідно із виконавчих листів.

З Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що 20.03.2020 року внесені записи про перебування Державної архітектурно-будівельної інспекції України в стані припиненні.

Відповідно до частин першої, п`ятої статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку про заміну відповідача його правонаступником Державною інспекцією архітектури та містобудування України, не дослідивши всіх обставин справи та нормативно-правових актів, які стосуються ліквідації Державній інспекції архітектури та містобудування України та створення нових установ.

Враховуючи, що суть спору по цій справі не стосується публічно-владних функцій, що були передані Державній інспекції архітектури та містобудування України, і на момент вирішення судом питання про заміну Державної архітектурно-будівельної інспекції України до Реєстру не був унесений запис про припинення останнього, висновок суду першої інстанції про вибуття Державної архітектурно-будівельної інспекції України і наявність підстав для її заміни на Державну інспекцією архітектури та містобудування України є необґрунтованими та такими, що порушують норми процесуального права.

Аналогічна за своєю суттю правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 11 лютого 2021 року по справі №826/9815/18, від 14 квітня 2021 року по справі №826/14904/18, від 13 травня 2021 року по справі №826/2850/17, від 03 червня 2021 року по справі №640/19105/19.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Приписами частини 1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при вирішенні питання про заміну сторони виконавчого провадження неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, у звязку з чим вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити - ухвалу суду першої інстанції скасувати та прийняти нову, якою у задоволенні заяви про заміну сторони виконавчого провадження - відмовити.

Керуючись ст. ст. 243, 308, 310, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної інспекції архітектури та містобудування України - задовольнити.

Ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2022 року - скасувати та прийняти постанову, якою у задоволенні заяви Управління Державної казначейської служби України у Дніпровському районі м. Києва про заміну боржника у виконавчому документі від 11.11.2021 року- відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Головуючий суддя Н. М. Судова-Хомюк
судді Т. В. Онишкевич
Р. П. Сеник
Повне судове рішення складено 07 березня 2023 року