Справа № 260/5637/22
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2023-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

02 березня 2023 рокум. Ужгород№ 260/5637/22

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Рейті С.І.,

при секретарі судових засідань Гавій Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю Авіакомпанія АЗУР ЕЙР УКРАЇНА про залишення позовної заяви без розгляду, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 02 березня 2023 року проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Ухвала в повному обсязі складена 07 березня 2023 року.

В провадженні Закарпатського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Державної авіаційної служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю Авіакомпанія АЗУР ЕЙР УКРАЇНА про стягнення заборгованості зі сплати державних зборів до Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних організаціях у сумі 5212608,07 грн.

В обгрунтування позовних вимог позивач вказує на те, що Державною авіаційною службою України на підставі звітів щодо діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю Авіакомпанія АЗУР ЕЙР УКРАЇНА згідно з ліцензією на провадження господарської діяльності з надання послуг із перевезення пасажирів, вантажів повітряним транспортом авіакомпанії виставлено до сплати рахунок-фактуру за перевезення пасажирів та багажу за січень, лютий 2022 року. Однак, відповідач, надавши у січні, лютому 2022 року послуги з перевезення пасажирів і вантажів та отримавши від пасажирів і відправників вантажу державний збір (за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України та за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває з аеропорту України), в порушення законодавчих норм, не сплатило відповідні збори до Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях, що справляються з перевізників у порядку, визначеному Повітряним кодексом України.

Ухвалою судді від 12.01.2023 року відкрито провадження у даній адміністративній справі та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження, в зв`язку з чим, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 02.02.2023 року, за клопотанням представника відповідача, відкладено підготовче судове засідання.

13.02.2023 року представником відповідача до суду направлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропущенням строку позовної давності. В обгрунтування підстав для залишення позовної заяви без розгляду вказує на пропуск позивачем встановленого ст. 122 КАС України тримісячного строку звернення до суду із даним позовом. Стверджує, що наведені Державіаслужбою у заяві про поновлення пропущеного строку аргументи, що стали причиною пропуску строку для звернення до суду із даним позовом, як виконання працівниками Державіаслужби своїх посадових обов`язків віддалено від місцезнаходження приміщення, в якому розташована Державіаслужба (м. Київ, просп. Перемоги, 14); необхідність залучення працівників інших самостійних структурних підрозділів Державіаслужби для підготовки позовної заяви, які знаходяться поза межами міста Києва; перебування документів, які необхідні для підготовки позовної заяви на робочому місці у приміщенні, що розташоване за. місцезнаходженням Державіаслужби у працівників різних структурних підрозділів; відсутність оцифрованих документів, необхідних для підготовки позовної заяви; витрата значного часу для збирання, оцифрування документів та долучення їх до позову, як доказів, що матимуть значення у справі для подальшого подання позову, не є поважними, а деякі, не відповідають дійсності.

Так, як зазначає представник відповідача, із наказу Державіаслужби від 24.01.2022 року № 120 «Про тимчасове запровадження дистанційної роботи» можливість відвідування адміністративної будівлі Державіаслужби, та відповідно, робочого місця її працівниками була. Жодних доказів щодо неможливості відвідування адміністративної будівлі та використання робочого місця до заяви про поновлення пропущеного строку не додано.

Згідно наданої статистики тривог у місті Києві за період з 17.03.2022 року по 05.08.2022 року можна дійти висновку, що тривоги у місті Києві відбувалися не щодня і не протягом усього робочого дня, тому вважати, що саме наявність тривог у місті Києві є підставою для поновлення строку позовної давності у справі немає.

Аналізуючи підстави для необхідності певних документів, які слугують підставою для позовної заяви та неможливості їх цифрового створення, також можна дійти висновку про введення суду в оману посилаючись на такі обставини, оскільки основними документами, які є доказами у цій справі є безпосередньо самі рахунки-фактури, інформація про пасажирів, які відлітають з аеропорту України та докази направлення рахунків на адресу Авіакомпанії, а вказані документи створюються, направляються виключно в електронному вигляді.

Враховуючи викладене, вважає, що позивачем не наведено поважних причин пропуску встановлено тримісячного строку для звернення до суду із даним позовом.

В контексті наведеного, суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 122 КАС України також встановлено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

В той же час, перелік, розмір та порядок сплати державних зборів, які справляються із суб`єктів авіаційної діяльності, порядок використання коштів Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях регламентовано Положенням про Державний спеціалізований фонд фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях, затвердженим КМУ 28.09.1993 року №819 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2018 року №1101.

Державні збори, які справляються Державіаслужбою із суб`єктів авіаційної діяльності (далі - державні збори) в установленому цим Положенням порядку, зараховуються до Фонду (пункт 3 Положення).

Пунктом 8 Положення визначено, що розрахунок державних зборів здійснює Державіаслужба. За результатами розрахунку державних зборів суб`єкту авіаційної діяльності оформляється відповідний рахунок-фактура на сплату державного збору.

Платником рахунка-фактури на сплату державних зборів, визначених пунктами 25 та 26 додатка, є авіаперевізник, який виконував повітряні перевезення.

Пунктом 10 Положення передбачено, що розрахунок державних зборів, визначених пунктом 4 цього Положення, проводиться щомісяця на підставі інформації провайдера аеронавігаційного обслуговування про плату, одержану за надані аеронавігаційні послуги. Провайдер аеронавігаційного обслуговування подає щомісяця до 20 числа наступного періоду Державіаслужбі інформацію про плату, одержану за надані аеронавігаційні послуги. Державні збори сплачуються провайдером аеронавігаційного обслуговування протягом 30 днів з дати оформлення відповідного рахунка-фактури, якою є наступний робочий день, що настає за датою надходження до Державіаслужби звіту провайдера аеронавігаційного обслуговування про плату, одержану за надані аеронавігаційні послуги.

Державні збори, не сплачені протягом 30 днів з дати оформлення рахунка-фактури, наданого для їх сплати, вважаються простроченою заборгованістю перед Фондом. Рахунок-фактура на сплату державних зборів надсилається провайдеру аеронавігаційного обслуговування факсимільним зв`язком або електронною поштою в день оформлення, а протягом двох робочих днів - поштою (рекомендованим листом).

З огляду на системний аналіз вказаних норм права, суд дійшов висновку, що державні збори сплачуються провайдером аеронавігаційного обслуговування протягом 30 днів з дати оформлення відповідного рахунка-фактури, який є наступний робочий день, що настає за датою надходження до Державіаслужби звіту провайдера аеронавігаційного обслуговування про плату, одержану за надані аеронавігаційні послуги. Держані збори, не сплачені протягом 30 днів з дати оформлення рахунка-фактури, наданого для їх сплати, вважаються простроченою заборгованістю перед Фондом.

Матеріали справи свідчать, що позивач посилається на наявність у відповідача заборгованості зі сплати державних зборів до Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях у сумі розміром 5212608,07 грн., які виникли на підставі рахунків-фактур: від 15.02.2022 року за № 283 на суму 376 212,04 грн., від 21.02.2022 року за № 406 на суму 3124668,43 грн., від 28.03.2022 року за № 492 на суму 287458,65 грн., від 16.03.2022 року (в позовній заяві зазначено 06.03.2022 року) за № 559 на суму 72786,19 грн., від 06.04.2022 року № 560 на суму 1351482,76 грн.

При цьому, суд вказує, що кожний з вказаних рахунків мав бути оплачений у 30-денний строк, з дати оформлення рахунка-фактури. Після закінчення строку для добровільної сплати визначених ними сум, останні набувають статусу заборгованості. Саме з цього моменту у позивача виникає право на звернення з позовом до суду та, як наслідок, розпочинається перебіг процесуального строку звернення до суду.

Зважаючи на досліджені судом обставини справи, строк звернення до суду з позовними вимогами про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Авіакомпанія АЗУР ЕЙР УКРАЇНА заборгованості є:

- по рахунку-фактурі від 15.02.2022 року за № 283 (граничний термін оплати 16.03.2022 року) з 17.03.2022 року по 17.06.2022 року;

- по рахунку-фактурі від 21.02.2022 року за № 406 (граничний термін оплати 22.03.2022 року) з 23.03.2022 року по 23.06.2022 року;

- по рахунку-фактурі від 16.03.2022 року за № 559 (граничний термін оплати 14.04.2022 року) з 15.04.2022 року по 15.07.2022 року

- по рахунку-фактурі від 28.03.2022 року за № 492 (граничний термін оплати 26.04.2022 року) з 27.04.2022 року по 27.07.2022 року;

- по рахунку-фактурі від 06.04.2022 року за № 560 (граничний термін оплати 05.05.2022 року) з 06.05.2022 року по 06.08.2022 року.

В свою чергу, Державна авіаційна служба України звернулася до суду із даним позовом 27.12.2022 року.

Зазначене свідчить про пропуск Державною авіаційною службою України встановленого Кодексом адміністративного судочинства України трьохмісячного строку звернення до суду з даним позовом.

Так, при зверненні до суду із даним позовом, позивачем було подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та в обгрунтування причин поважності такого пропуску зазначено про неможливість вчасного звернення до суду із даним позовом з огляду на ряд поважних причин.

Зокрема, вказує що через введення на території України воєнного стану починаючи з 24.02.2022 року, у зв`язку з виникненням загрози для життя та здоров`я працівників та їх сімей, працівники Державіаслужби були вимушені тимчасово продовжувати виконувати свої посадові обов`язки віддалено від місцезнаходження приміщення установи та доступ до приміщення був обмежений в період з 17.03.2022 року по 05.08.2022 року.

Оскільки надання документів, необхідних для підготовки позовної заяви потребує залучення працівників інших самостійних структурних підрозділів Державіаслужби, які знаходяться поза межами міста Києва та виконують свої посадові обов`язки віддалено, Державіаслужба не мала об`єктивної можливості подати позовну заяву у встановлений законодавством строк. Зазначено, що необхідні для подання даного позову документи, не були оцифровані, що значно ускладнило написання позовної заяви, зайняло тривалий період часу для зібрання, оцифрування та долучення до позову, як доказів, що матимуть значення у справі.

Крім того, звертає увагу на статистику повітряних тривог в м. Києві та Київській області, що найбільше припадала на робочі дні та у робочий час, що значною мірою створювало перешкоди для підготовки позову.

Оцінюючи аргументованість доводів позивача про пропущення строку на звернення до суду з посиланням на введення воєнного стану, суд зважає також і на той факт, що такі обставини, безперечно, є поважними, утім, у контексті виконання позивачем інших завдань з позовно-претензійної роботи у суду виникає обґрунтований сумнів щодо впливу саме цих обставин на порушення строку звернення до суду у цьому спорі.

Посилання позивача на скорочення робочого часу внаслідок значної кількості повітряних тривог не може слугувати самостійною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду.

Що стосується статистики повітряних тривог у період з 17.03.2022 року по 05.08.2022 року, за відомостями з веб-сторінки https://air-alarms.in.ua/, на яку посилається позивач, у місті Київ лунало 334 повітряних тривог та тривалість тривог у годинах складає 69,3 год., що в середньому при 40-ка годинному робочому тижні становить 8,5 % від кількості робочих годин (102 робочі дні, 816 робочі години).

Суд також відхиляє доводи позивача щодо реалізації «права на суд» та надмірного формалізму, з посиланням на рішення Європейського суду з прав людини, так як практика цього суду стосується осіб, яким держава зобов`язана забезпечити дотримання певних конкретних гарантій.

Між тим, право на доступ до правосуддя в Україні, як і в більшості держав світу, не є абсолютним і обмежене передусім встановленням строку звернення до суду. Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання одного з фундаментальних принципів права - верховенства права, а точніше такого його елементу як принципу правової визначеності.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Крім того, з огляду на наведені представником відповідача в клопотанні про залишення позову без розгляду доводи стосовно тверджень позивача про виконання посадових обов`язків віддалено від місцезнаходження приміщення Державіаслужби та необхідність підготовки документів шляхом їх оцифрування та опрацювання, суд визнає такі безпідставними з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 12.1. розділу 12 Положення про впровадження електронного документообігу Державіаслужби України, затвердженого наказом Державіаслужби України від 15.11.2013 року № 862 внутрішні документи не мають паперових примірників і циркулюють в Державіаслужбі України лише через ІАС Державіаслужби. Виключенням з цього правила є: акти Державіаслужби; документи, обов`язковість щодо наявності паперового примірника яких встановлена нормативними актами.

Відповідно до пункту 12.2. розділу 12 Положення про впровадження електронного документообігу Державіаслужби України, затвердженого наказом Державіаслужби України від 15.11.2013 року № 862 після реєстрації внутрішні документи передаються за належністю виключно у електронному вигляді через ІАС Державіаслужби.

Пунктом 2 наказу Державіаслужби від 24.01.2022 року № 120 «Про тимчасове запровадження дистанційної роботи» передбачено, що упродовж робочого часу, обумовленого Правилами внутрішнього службового та трудового розпорядку працівників Державної авіаційної служби України, затверджених Загальними зборами працівників Державної авіаційної служби (протокол від 22.12.2017 року № 15), та введених в дію наказом Державної авіаційної служби України від 22.12.2017 року № 1003 працівники зобов`язані: належним чином виконувати обов`язки, передбачені посадовими інструкціями та відповідними положеннями про структурні підрозділи, утому числі з використанням віддаленого доступу до автоматизованих робочих місць програмного комплексу «Інформаційна аналітична система організації документообігу та контролю виконавчої дисципліни Державної авіаційної служби України», Єдиної інформаційної системи Державної авіаційної служби України та службової пошти.

Крім того, слід звернути увагу, що відповідно до абзаців 5,6 пункту 2 наказу Державіаслужби від 24.01.2022 року № 120 «Про тимчасове запровадження дистанційної роботи» передбачено, що працівники зобов`язані: за дорученням керівника прибути на робоче місце у адмінбудівлю за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 14; узгоджувати із керівником своє перебування на робочому місці в адмінбудівлі за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 14, за власної ініціативи, залежно від характеру покладених на нього завдань.

Отже, як видно із зазначених пунктів наказу Державіаслужби від 24.01.2022 року № 120 «Про тимчасове запровадження дистанційної роботи» можливість відвідування адміністративної будівлі Державіаслужби та відповідно, робочого місця була. Жодних доказів щодо неможливості відвідування адміністративної будівлі та використання робочого місця до заяви про поновлення пропущеного строку не додано.

Аналізуючи підстави для необхідності певних документів, які слугують підставою для позовної заяви та неможливості їх цифрового створення, можна дійти висновку, що оскільки основними документами, які є доказами у цій справі є безпосередньо самі рахунки-фактури, інформація про пасажирів, які відлітають з аеропорту України та докази направлення рахунків на адресу авіакомпанії, а вказані документи створюються, направляються виключно в електронному вигляді.

Інших поважних та об`єктивних причин для поновлення строку з даним позовом до суду позивачем не зазначено, тому суд приходить до висновку про неповажність наведених ним підстав для поновлення строку, а тому у задоволенні заяви необхідно відмовити.

Згідно ч.1, ч. 2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до ч.13 ст.171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч.14 ст.171 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Відповідно до ч. 15 ст.171 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи, що після відкриття провадження у цій справі судом встановлено факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, з метою надання можливості подати заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин пропуску, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 118, 122, 123, 160, 161, 169, 171, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Авіакомпанія АЗУР ЕЙР УКРАЇНА про залишення позовної заяви без розгляду залишити без руху і встановити строк для усунення виявлених недоліків заяви протягом десяти днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Рейті