Справа № 620/5307/22
Суддя: Шелест Світлана Богданівна
Дата ухвалення: 2023-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 620/5307/22
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

06 березня 2023 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Шелест С.Б., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2022 року позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Головне управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області, не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове, про відмову у задоволенні позову.

Одночасно із поданням апеляційної скарги органом Пенсійного фонду заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, у задоволенні якого відмовлено ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 березня 2023 року.

Ознайомившись із апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області, суддя-доповідач дійшла висновку про наявність підстав для залишення її без руху, з огляду на невідповідність апеляційної скарги вимогам пункту 1 частини п`ятої статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а також у зв`язку з поданням апеляційної скарги з пропуском строку на апеляційне оскарження без зазначення поважних причин пропуску такого пропуску.

Відповідно до частини першої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (пункт 1 частини другої статті 295 КАС України).

Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21.11.2022 прийнято за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін; отримано органом Пенсійного фонду за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» 21.11.2022 о 19:31, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, наявною у матеріалах справи; апеляційну скаргу подано засобами поштового зв`язку 11.01.2023, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження та поза межами тридцятиденного строку, встановленого пунктом 1 частини другої статті 295 КАС України.

Одночасно із поданням апеляційної скарги органом Пенсійного фонду заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке мотивовано тим, що рішення суду першої інстанції у паперовій формі на адресу відповідача не надходило. Також заявником зазначено про запровадження на території України воєнного стану, що суттєво обмежує відповідача у належній організації його роботи, у тому числі, щодо своєчасної підготовки та направлення апеляційних скарг.

Розглянувши зазначене клопотання суддя-доповідач не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 18 КАС України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Пунктом 5.8 розділу І Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 (далі - Положення), встановлено, що офіційна електронна адреса - це сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.

У розумінні Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, офіційною електронною адресою є адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.

Подібна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 28 червня 2022 року у справі №761/21436/20 та у постанові від 07 липня 2022 року у справі №120/4298/21.

Підпунктом 15 абзацу 2 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України передбачено, що до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку - суд вручає судові рішення в паперовій формі.

Відповідно до підпункту 15.17 пункту 15 абзацу 2 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюються поетапно.

Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України.

Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відповідно до пункту 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 №2147-VIII (далі - Закон №2147-VIII) підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення.

У газеті «Голос України» від 04.09.2021 №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку.

Отже, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС починають офіційно функціонувати з 05.10.2021.

Відтак з початком функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС відповідно до вимог процесуального законодавства (пункту 6 статті 18 КАС України) адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Пунктом 42 частини 2 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначено, що засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі.

В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

Згідно з пунктом 2 частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Суддею-доповідачем встановлено, що згідно з довідкою про доставку електронного листа, наявною у матеріалах справи (т.1 а.с. 49) документ в електронному вигляді «Рішення (повний текст)» від 21.11.2022 у справі №620/5307/22 надіслано одержувачу - Головному управлінню Пенсійного фонду України в Чернігівській області, в його електронний кабінет 21.11.2022 о 19:31.

За вказаних обставин та наведеного правового регулювання рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21.11.2022 вважається врученим відповідачеві 22.11.2022 (перший робочий день, наступний за днем його відправлення) в незалежності від дати наступного отримання рішення суду першої інстанції у паперовій формі.

Суддя-доповідач враховує, що указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022, від 17 травня 2022 року № 341/2022, від 12 серпня 2022 року № 573, від 07 листопада 2022 року №757/2022 строк дії воєнного стану в Україні було продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Втім, саме лише посилання скаржника на запровадження воєнного стану, без обґрунтування, яким саме чином це вплинуло на організацію роботи органу Пенсійного фонду у період після закінчення тридцятиденного строку, який обчислюється з моменту отримання відповідачем повного тексту оскаржуваного рішення, не є безумовною підставою для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не містить причин неможливості підготовки та подання апеляційної скарги у розумні строки з дня отримання копії оскаржуваного рішення, які у сукупності із запровадженням воєнного стану на території України могли б бути визнані судом поважними, зокрема: перебування працівників у простої, велике навантаження на працівників юридичного відділу чи дистанційна робота працівників тощо. Відповідно, до апеляційної скарги не надано доказів на підтвердження існування наведених обставин (копії наказів, статистичних довідок тощо).

За вказаних обставин, суддя-доповідач зазначає про неповажність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, що вказані органом Пенсійного фонду у клопотанні про поновленні строку.

Суддею-доповідачем при розгляді поданої апеляційної скарги на відповідність вимогам статті 296 КАС України також встановлено, що до апеляційної скарги не додано документа про сплату судового збору за її подання.

Відповідно до підпункту 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено сплату судового збору за подання фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2022 року складав 2481грн 00 коп.

Позивачем при поданні позову заявлено одну вимогу немайнового характеру.

Розмір судового збору, належний до сплати за подання вказаної апеляційної скарги, складає 1488,60 грн.

Згідно з частиною другою статті 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

У зв`язку з викладеним, подана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху із наданням заявникові строку для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом надання документа про сплату судового збору у розмірі 1488,60 грн., а також зазначення поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2022 року із наданням належних доказів на їх підтвердження.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача - UA1026007, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 295, 296, 298, 325, 328 КАС України, суддя-доповідач

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити Головному управлінню Пенсійного фонду України в Чернігівській області строк для усунення недоліків апеляційної скарги - десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя С.Б. Шелест