Справа № 640/27008/20
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2023-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач - Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Епель О.В., Карпушової О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 серпня 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» звернулось до суду з даним позовом, в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову від 30.09.2020 № 1812 «Про накладення штрафу на ТОВ «Енерджі Трейд Груп» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних вимог провадження господарської діяльності з постачання природного газу».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що висновок відповідача є протиправним, а накладення штрафу є безпідставним, оскільки позивач виконав умови п. 1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи. Позивач зауважує, що ні спірна постанова, ні акт, на підставі якого вона винесена, не містять визначення, які саме дії повинен був вчинити позивач для вчасного балансування. Крім того, вважає, що при винесенні спірної постанови відповідачем порушені вимоги ст.ст. 3 та 4 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», а також невірно застосовано положення п. 4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2497.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 серпня 2022 року у задоволені позову відмовлено.

При цьому, суд першої інстанції виходив з того, що проведення перевірки є обґрунтованим, а оплата позивачем щодобових небалансів не спростовує виявлене перевіркою допущене ним порушення в частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування та не звільняє його від встановленої законодавством відповідальності за правопорушення на ринку природного газу у вигляді порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги аналогічні тим, що викладені у позові.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін та зазначає про безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом установлено і підтверджується матеріалами справи, що 03.09.2020 відповідачем за результатами проведення позапланової виїзної перевірки дотримання суб`єктом господарювання - ТОВ «Енерджі Трейд Груп» вимог законодавства та ліцензійних умов з постачання природного газу складено акт №337, в якому встановлені порушення позивачем п. 2.1 Ліцензійних умов з постачання щодо здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема, вимог п. 1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2493 (далі - Кодекс ГТС), та положень п. 4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2497, у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.

Відповідачем у результаті розгляду 30.09.2020 на засіданні, яке проводилось у формі відкритого слухання, акту від 03.09.2020 №337, прийнято постанову №1812 «Про накладення штрафу» на ТОВ «Енерджі Трейд Груп» за порушення вимог законодавств та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу» в розмірі 51000грн.

Вважаючи зазначену постанову протиправною, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відмовляючи у задоволені позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач як суб`єкт владних повноважень довів суду, що діяв правомірно, з чим погоджується і колегія суддів з огляду на наступне.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, пунктом 7 частини 1 статті 1 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» від 02.03.2015 № 222-VIII (далі - Закон № 222-VIII) визначено, що орган ліцензування - державний орган, уповноважений законом або Кабінетом Міністрів України на здійснення ліцензування господарської діяльності.

У спірних правовідносинах таким органом є Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП), правовий статус та повноваження якої визначаються Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 № 1540-VIII (далі - Закон № 1540-VIII), у п. 2 ч. 2 ст. 3 якого зазначено, що регулятор (НКРЕКП) здійснює державне регулювання шляхом ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до п.п. 11, 12 ч. 1 ст. 17 Закону № 1540-VIII для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг регулятор: контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності та вживає заходів до запобігання порушенням ліцензійних умов; розглядає справи про порушення ліцензійних умов, а також справи про адміністративні правопорушення і за результатами розгляду приймає рішення про застосування санкцій, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, приймає у межах своєї компетенції рішення про направлення до відповідних державних органів матеріалів про виявлені факти порушення законодавства.

В свою чергу, за змістом ст. 19 Закону № 1540-VIII регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Під час здійснення державного контролю регулятор має право: 1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.

З огляду на викладене, саме Закон № 1540-VIII містить положення щодо визначення процедури проведення контрольних заходів у сфері енергетики та комунальних послуг, а відтак є таким, що поширюється на спірні правовідносини.

Відповідно до положень ст. 22 Закону № 1540-VIII суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, регулятор може застосовувати санкції, зокрема, у вигляді накладення штрафу (ч. 2 ст. 22 Закону №1540-VIII).

Відповідно до п. 27 ч. 1 ст. 7 Закону № 222-VIII ліцензуванню підлягають такі види господарської діяльності: діяльність на ринку природного газу, яка ліцензується з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про ринок природного газу» від 09.04.2015 № 329-VIII (далі - Закон № 329-VIII).

Таким чином, як правильно зауважив суд першої інстанції, вказані Закони кореспондуються між собою - як загальний (Закон України «Про ліцензування видів господарської діяльності») та спеціальний (Закон України «Про ринок природного газу»).

При цьому, ч. 1 ст. 59 Закону №329-VIII встановлено, що суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.

Серед передбаченого ч. 2 ст. 59 Закону № 329-VIII переліку правопорушень на ринку природного газу є, зокрема, порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності (п. 1).

Судом установлено, що до відповідача надійшло звернення ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» від 20.07.2020 № ТОВВИХ-20-8475 про здійснення заходу державного контролю щодо недотримання, зокрема, ТОВ «Енерджі Трейд Груп», вимог законодавства та п. 2.1 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017 № 201.

Враховуючи зазначене вище, на підставі постанови від 05.08.2020 №1520 «Про проведення позапланових виїзних перевірок дотримання вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу суб`єктами господарювання» із додатком, в якому наведено перелік суб`єктів господарювання, щодо яких проводяться позапланові виїзні перевірки дотримання вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, до якого увійшло ТОВ «Енерджі Трейд Груп» ().

За результатами проведення позапланової перевірки складено акт позапланової виїзної перевірки дотримання ТОВ «Енерджі Трейд Груп» вимог законодавства та Ліцензійних умов з постачання природного газу від 03.09.2020 № 337.

Зі змісту акту перевірки та спірної постанови вбачається, що позивачем порушено вимоги п. 2.1 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог правил постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017 №201 (далі - Ліцензійні умови).

При цьому, пунктом 2.1. глави 2 Ліцензійних умов закріплено, що здійснення господарської діяльності з постачання природного газу здійснюється з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема: п. 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 року №2493; положень п. 4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 року № 2497.

Так, згідно п. 1 глави 1 розділу XIV Комерційне балансування Кодексу ГТС замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба (D).

Також, відповідно до п. 4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2497, замовник зобов`язаний, зокрема, вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування.

Таким чином, НКРЕКП вбачає порушення позивачем Ліцензійних умов саме у порушенні положень вимог п. 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень п. 4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2497, у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.

Згідно п. 4 ч. 1 статті 1 Закону № 222-VIII ліцензійні умови - нормативно-правовий акт Кабінету Міністрів України, іншого уповноваженого законом органу державної влади, положення якого встановлюють вичерпний перелік вимог до провадження господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню, обов`язкових для виконання ліцензіатом, та вичерпний перелік документів, що додаються до заяви про отримання ліцензії.

Вимоги ліцензійних умов до суб`єкта господарювання мають бути обумовлені особливостями провадження виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню, та включають специфічні організаційні, кадрові, технологічні та інші вимоги (ч. 9 ст. 9 Закону № 222-VIII).

Відповідно до ч. 10 цієї ж статті до ліцензійних умов не можуть бути включені вимоги: 1) щодо додержання законодавства України у відповідній сфері та/або окремих законів у цілому; 2) законодавства, обов`язкові до виконання всіма суб`єктами господарювання.

Таким чином, ліцензійні умови - це конкретні специфічні вимоги в тій чи іншій сфері господарювання.

При цьому, п. 2.1 Ліцензійних умов передбачає додержання законодавства - вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, у цілому.

Ліцензійні умови включають в себе весь спектр нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, за порушення яких НКРЕКП може застосувати відповідні санкції за порушення саме Ліцензійних умов.

Відповідно до положень п. 5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС портфоліо балансування - це сукупність подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу; підтверджена номінація - підтверджений оператором газотранспортної системи обсяг природного газу замовника послуг транспортування, який буде прийнятий від замовника в точках входу до газотранспортної системи та переданий замовнику в точках виходу з газотранспортної системи у відповідний період; реномінація - заявка на зміну підтвердженої номінації.

Як зазначалось вище, п. 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС передбачено, що замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба (D).

Відповідно до положень глави 3 розділу IV Кодексу ГТС з метою забезпечення комунікації між замовниками послуг транспортування, у тому числі для їх самоорганізації з метою врегулювання власних небалансів протягом газової доби (D) оператор газотранспортної системи повинен створити та підтримувати на інформаційній платформі дошку повідомлень. Дошка повідомлень є інструментом для публікації (оприлюднення) замовниками послуг транспортування повідомлень про наміри відчуження (продажу) чи набуття (купівлі) певних обсягів природного газу. Для забезпечення фактичного приймання-передачі природного газу між замовниками послуг транспортування (балансовими портфоліо), які розмістили інформацію на дошці повідомлень, замовники послуг транспортування мають подати оператору газотранспортної системи відповідні торгові сповіщення.

З огляду на викладене, правильним є висновок суду першої інстанції, що замовники послуг транспортування, у тому числі позивач, відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування та мають вчиняти всі необхідні заходи направлені на збалансованість своїх портфоліо балансування протягом газової доби, в якій здійснюється надання послуг транспортування природного газу. При цьому, положеннями Кодексу ГТС, окремо, забезпечено можливість вчасного врегулювання замовниками послуг транспортування своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів.

Дотримання таких положень чинного законодавства є обов`язком позивача, за умови здійснення ним господарської діяльності з постачання природного газу на підставі ліцензії.

Відповідно до положень глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС при розрахунку небалансу замовників послуг транспортування оператор газотранспортної системи враховує всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування, переданого до газотранспортної системи та відібраного з газотранспортної системи.

Перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом, а перевищення обсягів переданого природного газу над обсягами відібраного природного газу - позитивним небалансом.

При цьому, відповідно до положень глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС оператор газотранспортної системи розраховує обсяг добового небалансу для кожного портфоліо балансування замовників послуг транспортування природного газу за кожну газову добу як різницю між алокаціями подач природного газу до газотранспортної системи та алокаціями відбору з газотранспортної системи (з урахуванням підтверджених торгових сповіщень).

Плата за добовий небаланс має відображати витрати та враховувати вартість вчинення балансуючих дій оператором газотранспортної системи, а також коригування, визначене відповідно до вимог цієї глави.

Згідно п. 15 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС плата за добовий небаланс для замовника послуг транспортування природного газу розраховується без урахування величини коригування, якщо обсяг добового небалансу не перевищує допустиме відхилення. Плата за добовий небаланс для замовника послуг транспортування природного газу розраховується без урахування величини коригування, якщо обсяг добового небалансу не перевищує допустиме відхилення.

Положеннями п. 4.1 розділу IV Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2497, визначено, що замовник зобов`язаний, зокрема: своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому Послуг; надати Оператору фінансове забезпечення в порядку, встановленому у Кодексі та цьому Договорі; вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування; здійснити своєчасну та повну оплату додаткової плати Оператору у разі перевищення розміру замовленої потужності та/або плати за зміну умов (обмежень) користування потужністю з обмеженнями, та/або недотримання параметрів якості природного газу, який передається ним у газотранспортну систему, у порядку, визначеному цим Договором та Кодексом; реєструвати в Реєстрі споживачів постачальника на інформаційній платформі Оператора споживачів, стосовно яких він є діючим постачальником; здійснити своєчасну та повну оплату за перевищення розміру договірної потужності, додаткову плату за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, плату за добовий небаланс, плату за нейтральність балансування, додаткову плату у разі недотримання параметрів ФХП газу та плату за несанкціонований відбір природний газу з газотранспортної системи в порядку, визначеному Кодексом та цим Договором; здійснити у термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунку оплату вартості добових небалансів, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів Замовника протягом звітного газового місяця.

Відповідно до абз. 2 п. 9.2 розділу IX Типового договору у разі виникнення у Замовника позитивного добового небалансу Оператор здійснює купівлю у замовника, а Замовник продаж природного газу Оператору в обсягах позитивного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу ГТС.

При цьому, допущення порушення у вигляді незбалансування портфоліо не заперечується позивачем, навпаки, він зазначає, що у зв`язку із тим, що споживачі спожили природний газ більше, ніж ними заявлено та які вони планували спожити, загалом за портфоліо утворились небаланси - негативний небаланс в обсязі 2 177 426 мі та позитивний небаланс в обсязі 34 373 мі.

В свою чергу, беручи до уваги, що п. 4 розділу IV Типового договору цілком узгоджується з вимогами п. 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС, яким передбачено, що замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування, а також приймаючи до уваги, що Кодекс ГТС є нормативно-правовим актом у сфері нафтогазового комплексу, відтак їх порушення утворює правопорушення у сфері Ліцензійних умов, а тому є правомірною підставою для застосування санкцій.

Викладене спростовує доводи апелянта, що жодним діючим нормативним документом не визначено, що незбалансованість портфоліо балансування є правопорушенням на ринку природного газу.

Застосований відповідачем штраф - це передбачена законодавством санкція за допущене позивачем порушення вимог п. 2.1 глави 2 Ліцензійних умов щодо здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема, вимог п. 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень п. 4.1 Типового договору у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.

Вказаний вид відповідальності не пов`язаний із дотриманням позивачем договірної сплати вартості щодобових небалансів, натомість стосується неналежного виконання позивачем обов`язків, покладених на нього Ліцензійними умовами, Кодексом ГТС та Типовим договором, а тому не є додатковим штрафом за одне й те саме порушення.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.11.2022 у справі № 140/5824/21.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувана постанова НКРЕКП від 30.0.2020 №1812 «Про накладення штрафу» на ТОВ «Енерджі Трейд Груп» прийнята з дотриманням вимог чинного законодавства, а відтак підстав для її скасування немає.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і не підлягає скасуванню.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 серпня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Епель

О.В. Карпушова