Справа № 480/2112/22
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2023-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 березня 2023 р. м. ХарківСправа № 480/2112/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Перцової Т.С.,

Суддів Жигилія С.П. , Русанової В.Б. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Сумської митниці на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 08.08.2022 по справі №480/2112/22

за позовом ОСОБА_1

до Сумської митниці

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 08.08.2022 задоволено частково адміністративний позов ОСОБА_1 до Сумської митниці про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

На зазначене рішення суду Сумською митницею подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 30.01.2023 вказану апеляційну скаргу залишено без руху. Надано Сумській митниці строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснено заявнику апеляційної скарги, що недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду квитанції або оригіналу іншого документу про сплату судового збору у розмірі 1488,60 грн.

До Другого апеляційного адміністративного суду від апелянта надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору або продовження строку на усунення недоліків.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 16.02.2023 у задоволенні клопотання Сумської митниці про відстрочення сплати судового збору або продовження строку на усунення недоліків за подання апеляційної скарги на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 08.08.2022 за позовом ОСОБА_1 до Сумської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень відмовлено.

Роз`яснено апелянту, що спосіб усунення недоліків поданої апеляційної скарги визначений в ухвалі суду від 30.01.2023.

Надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом 5 днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснено апелянту, що у разі неусунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України скарга буде повернута скаржнику.

Згідно довідки про доставку електронного листа Сумською митницею отримано копію вищезазначеної ухвали 16.02.2023 о 19:24 год, тобто у неробочий час, що в свою чергу свідчить про те, що датою вручення вказаної ухвали є 17.02.2023 (наступний робочий день).

Таким чином, строк для усунення недоліків закінчився - 22.02.2023.

28.02.2023 до Другого апеляційного адміністративного суду відповідачем повторно подано клопотання про продовження строку для усунення недоліків (направлено засобами поштового зв`язку 20.02.2023).

В обґрунтування поданого клопотання відповідач зазначає про відсутність у Сумської митниці можливостей сплатити визначену судом в ухвалі від 16.02.2023 суму судового збору, зважаючи, що на фінансування державних органів загалом та Сумської митниці зокрема, вплинуло запровадження воєнного стану на території України.

Митницею вжито усіх необхідних заходів з метою сплати судового збору по даній справі.

Враховуючи викладене, з посиланням на ст. 44, ч. 2 ст. 121 КАС України, просить суд продовжити строк на усунення недоліків.

Колегія суддів, розглянувши подане клопотання, вважає його таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст.121 КАС України (в редакції Закону №2147-VIII), встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Безпідставне продовження строків на усунення недоліків апеляційної скарги на доволі великий строк може призвести до затягнення строку набрання законної сили рішенням суду першої інстанції у даній справі, та відповідно призведе до надання незаконної переваги одній зі сторін судового процесу - заявника апеляційної скарги.

Особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд звернув увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

А отже, довготривала процедура погодження та сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський Суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наведене вище узгоджується із правовими висновками, викладеними, зокрема, Верховним Судом у постановах від 02.11.2018 року по справі № 810/3539/17, та від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17 та від 19.02.2019 року по справі № 820/2921/17, в ухвалі від 22.09.2022 по справі № №640/9839/20.

Відповідачем до клопотання додано виписку за 20.02.2023 з якої вбачається відсутність залишку коштів за КЕКВ 2800.

З цього приводу слід зазначити наступне.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.

З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, слід дійти висновку, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне/касаційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку.

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини "... підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…".

Крім того, враховуючи дату подання апеляції (05.09.2022), дату ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху (30.01.2023) та дату ухвали суду про відмову у відстрочення сплати судового збору або в продовженні строку на усунення недоліків (16.02.2023), заявником не надано жодних доказів стосовно вжиття відповідних заходів щодо виділення з Державного бюджету України коштів на витрати, що пов`язані зі сплатою судового збору по даній справі на виконання ухвали суду.

Інших обставин, окрім відсутності коштів, в клопотанні про продовження строку на усунення недоліків не наведено.

Лише відсутність коштів для сплати судового збору без вжиття відповідних заходів у строк, встановлений ухвалами суду від 30.01.2023 та від 16.02.2023, не може вважатися належною підставою для продовження строку на усунення недоліків, тому клопотання Сумської митниці задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.2 ст.298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

У відповідності до приписів п.1 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч.6 та ч.7 ст.298 КАС України, про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку. Копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Враховуючи те, що вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 30.01.2023 року у встановлений судом строк не виконані, наявні підстави для повернення апеляційної скарги відповідачу в порядку, передбаченому ст.298 КАС України.

При цьому, колегія суддів зазначає, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню з апеляційною скаргою в порядку, визначеному законом.

Керуючись ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В

Клопотання Сумської митниці про продовження строку для усунення недоліків - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Сумської митниці на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 08.08.2022 по справі № 480/2112/22 за позовом ОСОБА_1 до Сумської митниці про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді С.П. Жигилій В.Б. Русанова