Справа № 580/3590/22
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2023-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/3590/22 Суддя (судді) першої інстанції: Сергій ГАРАНЬ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: судді-доповідача: Беспалова О. О., суддів: Ключковича В. Ю., Грибан І. О., розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 24 січня 2023 року (місце ухвалення: місто Черкаси, час ухвалення: не зазначений, дата складання повного тексту: 21.11.2022) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Монастирищенського районного суду Черкаської області, третя особа суддя Монастирищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_3, третя особа суддя Монастирищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_3 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 через представника ОСОБА_2 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Монастирищенського районного суду Черкаської області, третя особа суддя Монастирищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_3, у якій просив суд:

- визнання протиправними дій Монастирищенського районного суду Черкаської області щодо передачі для розгляду та надання відповіді на інформаційний запит від 11.08.2022 судді Монастирищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_3;

- визнання протиправними дій Монастирищенського районного суду Черкаської області щодо надання відповіді від 12.08.2022 № 1.21/27/2022 за підписом неповноважною особи - керівника апарату О. Домачук;

- зобов`язання Монастирищенського районного суду Черкаської області розглянути інформаційний запит від 11.08.2022, відповідно до Закону України «Про публічну інформацію», та надати відповідь за підписом уповноваженої особи;

- стягнення з Монастирищенського районного суду Черкаської області на користь Позивача моральної шкоди в сумі 10 000,00 грн.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 30 серпня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження.

Черкаського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2022 року провадження у справі закрито.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 листопада 2022 року скасовано ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 30 серпня 2022 року, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою від 24 січня 2023 року Черкаський окружний адміністративний суд позовну заяву ОСОБА_1 до Монастирищенського районного суду Черкаської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії залишив без розгляду на підставі пункту 2 частини 1 статті 240 КАС України.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції грубо порушено право громадянина на доступ до правосуддя; що позовна заява подана до суду 24 серпня 2022 року через підсистему «Електронний суд» і вона містила всі передбачені законодавством дані особи ОСОБА_2 , як користувача та підписувача, яка перевірена та ідентифікована електронною системою у передбаченому законом порядку.

До Шостого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги, з належними документами, що посвідчують право представників представляти їх інтереси, в судове засідання не з`явилися.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції постановлено про перехід до розгляду справи в порядку письмового провадження у відповідності до ст. 311 КАС України.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матерів справи, ухвалою Черкаський окружний адміністративний суд позовну заяву ОСОБА_1 до Монастирищенського районного суду Черкаської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії залишив без розгляду на підставі пункту 2 частини 1 статті 240 КАС України.

Залишаючи позов без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що вона сформована та підписана ОСОБА_2 в електронному кабінеті представника в системі «Електронний суд». В підтвердження права звернення до суду від імені ОСОБА_1 до матеріалів позовної заяви надана копія нотаріальної довіреності.

Разом з тим, єдиними ідентифікуючими даними в наданій копії довіреності щодо ОСОБА_2 є зареєстрована адреса, а саме АДРЕСА_1 , тоді як адреса, вказана у позовній заяві представника позивача, наступна: АДРЕСА_2 .

Будь-яких відомостей по зміні адреси, а також ідентифікації представника ОСОБА_2 , як то РНОКПП чи серія та номер паспорту, довіреність не містить.

Таких документів також не додано і до матеріалів позовної заяви.

Відповідно, у суду відсутня можливість ідентифікувати особу і перевірити, чи дійсно довіреність, копія якої надана до суду, передбачає повноваження з представництва особи, вказаної в позовній заяві позивача.

За правилами частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою (частина друга статті 59 КАС України).

Таким чином, сторона у справі має право на звернення до суду через представника на підставі документа, що посвідчує його повноваження у визначеному законом порядку.

За правилами частини шостої статті 160 КАС України, якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2, діючи в інтересах ОСОБА_1 , сформувано в системі «Електронний суд» позовну заяву до Монастирищенського районного суду Черкаської області. На підтвердження своїх повноважень ОСОБА_2 до позовної заяви додала копію довіреності від 07 квітня 2016 року.

Відповідно до змісту вказаної довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Волошенюк Л.О., ОСОБА_1 уповноважив ОСОБА_2 , зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 , представляти його інтереси і діяти від його імені, серед іншого, в судах будь-якої ланки та спеціалізації з усіма правами, які надано законом, зокрема, позивачеві, в тому числі з правом пред`явлення позову тощо. Ця довіреність видана без права передоручення, строком на десять років та дійсна до 07 квітня 2026 року (якщо не буде скасована раніше цього терміну в установленому для цього порядку чи припинена з інших підстав, передбачених цивільним законодавством України).

Крім того, позовна заява містить наступні відомості стосовно представника позивача: ОСОБА_2 ; ел. пошта ІНФОРМАЦІЯ_1 ; тел. НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_3 ; РНОКПП НОМЕР_2 .

Відтак, залишаючи без розгляду позовну заяву позивачеві з тих підстав, що звертаючись до суду від імені ОСОБА_1 , представником ОСОБА_2 не підтверджено її особу та право підпису, суд першої інстанції не надав належної оцінки усім необхідним обставинам, не врахував того, що позовна заява сформована ОСОБА_2 в системі «Електронний суд» та, відповідно, скріплена електронним цифровим підписом представника позивача, що надає певною мірою можливість ідентифікувати підписувача електронного документа; що ОСОБА_2 додала до позовної заяви копію нотаріальної довіреності від 07 квітня 2016 року на представництво інтересів ОСОБА_1 у судах, у тому числі з правом пред`явлення позову, що відповідно до визначених у пункті 2 частини п`ятої статті 160 КАС України вимог щодо відомостей стосовно представника, - обов`язковим є зазначення у позовній заяві відомостей, зокрема, про місце проживання чи перебування представника фізичної особи, й вимоги щодо зазначення у позовній заяві місця реєстрації представника відсутні. Сам по собі факт різниці між указаною в нотаріальній довіреності, виданій 07 квітня 2016 року, адресою реєстрації ОСОБА_2 та її адресою, зазначеною у позовній заяві, поданій 24 серпня 2022 року, не може свідчити про те, що це є різні особи, про непідтвердження представником позивача її особи та права підпису.

Відтак, колегія суддів приходить до переконання, що висновок суду першої інстанції про наявність підстав для застосування положень пункту 2 частини 1 статті 240 КАС України та залишення позовної заяви без розгляду є передчасним, зробленим судом без урахування та з`ясування усіх необхідних обставин.

Також безпідставними є висновки суду першої інстанції, що відсутність доказів наявності у представника позивача права на заняття адвокатською діяльністю виключає її представництво інтересів позивача в суді.

Приписами частин четвертої та п`ятої статті 131-2 Конституції України встановлено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

За наведеним у пункті 20 частини першої статті 4 КАС України визначенням, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - це адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

За правилами частини другої статті 57 КАС України у справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.

Отже, суд першої інстанції не врахував, що представництво у справах, які можуть бути віднесені до категорії справ незначної складності (у малозначних справах), можуть здійснювати не лише адвокати, а й інші визначені фізичні особи, які мають адміністративну процесуальну дієздатність.

Відтак, колегія суддів вважає, що розглядаючи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у даній адміністративній справі.

Згідно п. ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення з порушенням норм процесуального права, що призвело до створення перешкоди у реалізації позивачем права на доступ до правосуддя, а тому наявні підстави для його скасування.

Керуючись ст.ст. 205, 308, 310, 315, 320, 321, 322 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 24 січня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Монастирищенського районного суду Черкаської області, третя особа суддя Монастирищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_3, третя особа суддя Монастирищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_3 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди задовольнити.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 24 січня 2023 року скасувати.

Справу № 580/3590/22 направити для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов
Суддя В. Ю. Ключкович
Суддя І. О. Грибан
(Повний текст постанови складено 07.03.2023 )