Справа № 520/12279/22
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2023-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

28 лютого 2023 року Справа № 520/12279/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Зоркіної Ю.В.

за участі:

секретаря судового засідання Логачовій К.А.

представника позивача Макаренко Н.М.

представника відповідача Шевченко А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду по справі за позовом ТОВ " НВД Центр "Агротех" до ГУ ДПС в Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області від 16.12.2021 № 6 , складене на підставі акту перевірки 20738/20-40-18-06-08/24342900 від 17.11.2021 " Про результати камеральної ТОВ " НВДЦ " Агротех" (податковий номер 24342900) з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування з податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за вересень 2021 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення, є протиправними, оскільки прийняті з порушення вимог податкового законодавства.

Представник відповідача в судовому засіданні зазначив, що відповідно до підсистеми АІС «Скарга» інформаційно-аналітичної системи «Податковий блок» позивачем отримано рішення про результати розгляду скарги 06.05.2022, натомість позовна заява зареєстрована у суді 26.12.2022. Відтак, за твердженням відповідача, адміністративний позов подано з пропуском місячного строку на таке звернення, у зв`язку з чим просить суд позовну заяву залишити без розгляду.

Щодо дотримання строку звернення до суду з позовом, то позивач зазначив, що скориставшись правом, визначеним в ст. 56 ПК України підприємством подано скаргу на податкове повідомлення-рішення до контролюючого органу вищого рівня у письмовій формі. Рішення за результатами розгляду скарги отримано у листопадів 20212 року за запитом підприємства.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши долучені до матеріалів справи документи, суд встановив наступні обставини.

Головним управлінням ДПС у Харківській області проведено камеральну перевірку ТОВ «НВДЦ «АГРОТЕХ» (податковий номер 24342900) та складено акт від 17.11.2021 року №20738/20-40-18-06-08/24342900 "Про результати камеральної перевірки ТОВ «НВДЦ «АГРОТЕХ» з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за вересень 2021 року "

Під час проведення перевірки встановлено порушення п.201.10 ст.201. п.200.1. п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, внаслідок чого підприємством занижені податкові зобов`язання з податку па додану вартість за вересень 2021 року на суму ПДВ 55333.36 грн., що в свою чергу призвело до завищення від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 19) та завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р.21) за вересень 2021 року на суму ПДВ 55 333.36 грн.

Не погоджуючись з висновками Акту перевірки , ТОВ «НВДЦ «АГРОТЕХ» 29.11.2021 року на адресу Головного управління ДПС у Харківській області подано заперечення №136 від 26.1 1.2021 року на акт перевірки №20738/20-40-18-06-08/24342900 від 17.1 1.2021 року.

Згідно відповіді Головного управління ДПС у Харківській області від 13.12.2021р. №2771/Ж12/20-40-18-06-18 висновки акту камеральної перевірки від 17.11.2021 року №20738/20-40-1 8-06-08/24342900 залишено без змін.

Порушення встановлені актом перевірки стали підставою для винесення податкового повідомлення-рішення від 16.12.2021 року №6 , яким зменшено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту з податку на додану вартість наступного звітного (податкового) періоду (рядок 2 1) за вересень 2021 року у розмірі 55333,36 грн.

Користуючись правом визначеним п.56.2 ст.56 ПК України позивачем подано до ДПС України скаргу від 24.12.2021 р. за вих. № 144 на податкове-повідомлення рішення від 16.12.2021 року № 6.

Як зазначає позивач, у строки встановлені законодавством підприємство не отримало рішення за результатами розгляду скарги та звернулось у листопаді зв відповідним запитом до ДПС України

09 грудня 2022 р. на електронну адресу підприємства надійшло рішення про результати розгляду скарги, яким податкове повідомлення-рішення ДПС у Харківській області від 16.12.2022 № 0 залишено без змін, а скаргу - без задоволення. У супровідному листі від 09.12.2022 до наданого рішення про розгляд скарги ДПС зазначено, що рішення направлено засобами поштового зв`язку 23.02.2022 рекомендованим листом з повідомленням про вручення відправлення за № 129 на адресу зазначену у скарзі та повернуто ДПС з відміткою: «за закінченням терміну зберігання».

Розглядаючи клопотання відповідача про залишення позову без розгляду по суті, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України. Частиною 1 ст. 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Згідно з абзацом 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним ч. 2 ст. 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними ч. 4 ст. 122 КАС України.

Разом з тим, відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Так, спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 ПК України. З її змісту вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Пунктом 56.18 ст. 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до п. 56.19 ст. 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту п.п. 56.2, 56.3, 56.17 ст. 56, п. 57.3 ст. 57 ПК України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених п. 56.17 ст. 56 ПК України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 дійшов висновку про те, що адміністративний позов, з урахуванням положень п. 56.19 ст. 56 ПК України, до суду може бути поданий у місячний строк з дня отримання платником податків рішення ДФС України про результати розгляду його скарги.

Як видно з матеріалів позовної заяви позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 16.12.2021 за № 6.

При цьому, 28.12.2021 за вх. ДПС №38545/6 позивачем подано скаргу на зазначені вище податкові повідомлення-рішення, за результатами розгляду якої рішенням від 14.01.2022 № 704/6/99-00-06-01-03-6 ДПС України подовжено строк розгляду скарги та рішенням від 23.02.2022 № 3576/6/99-00-06-01-03-06 залишено скаргу позивача без задоволення, а податкове повідомлень-рішень, без змін.

Суд зазначає, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, положення «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій або допущення бездіяльності і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії чи допущено бездіяльність.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Суд зазначає, що за приписами п.п. 14.1.562 ст.14 ПК України електронний кабінет - сукупність інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, призначених для взаємодії між платниками податків та державними, у тому числі контролюючими, органами з питань реалізації прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання цього Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи. Порядок функціонування електронного кабінету визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Судовим розглядом встановлено, що позивач має відповідний електронний кабінет, доказів відмови отримувати документи через електронний кабінет, в порядку п.21 Порядку функціонування Електронного кабінету, затвердженого наказом Мінфіну України від 14.07.2017 № 637, матеріали справи не містять.

Долученими до матеріалів справи документами підтверджено, що відповідно до підсистеми АІС «Скарга» інформаційно-аналітичної системи «Податковий блок» позивачем рішення про результати розгляду скарги від 23.02.2022 № 3575/6/99-00-06-01-03-06 отримано 06.05.2022

В той же час, суд зазначає, що матеріали справи не містять жодних, у розумінні ст. 73 КАС України, доказів поважності причин пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом, які б надали суду можливість пересвідчить, що починаючи з травня 2022 року, у позивача існували реальні перешкоди для звернення до суду та поважні причини неможливості звернення до суду із позовною заявою щодо оскарження спірного податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відтак, зважаючи на те, що після відкриття провадження у справі судом встановлено порушення позивачем місячного строку на звернення до суду, натомість в аспекті положень ч. 3 ст. 123 КАС України, позивачем не наведено та не доведено поважних причин пропуску строку звернення до суду, суд приходить до висновку, що позовну заяву на підставі п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, - залишити без розгляду, у зв`язку з чим, клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду підлягає задоволенню.

Згідно п.4 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 240, ст. 248, ст. 256 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Адміністративну справу за позовом ТОВ " НВД Центр " Агротех" до ГУ ДПС в Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили у порядку, передбаченому статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України та підлягає оскарженню у порядку та у строк, визначені частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

У повному обсязі ухвала виготовлена 06.03.2023

Суддя Зоркіна Ю.В.