Справа № 760/15384/22
Суддя: Жовноватюк В. С.
Дата ухвалення: 2023-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2023 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Жовноватюк В.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора УПП в м. Києві Хоменка Петра Володимировича, Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, -

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2022 року позивач звернувся з вищезазначеним позовом до суду, в якому просить скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення серії ЕАР № 6020869 від 14.10.2022, винесену інспектором Управління патрульної поліції у місті Києві капітаном поліції Хоменком П.В. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП, а справу - закрити.

В обґрунтування зазначає, що 14.10.2022 о 09:40 год. позивач разом із своєю дружиною, керуючи автомобілем Nisan Rogue, д.н.з. НОМЕР_1 , рухався по пр. Гагаріна у м. Києві та з крайньої правої смуги повернув за дозволеним сигналом світлофора на пр. Миру. За поворотом позивача зупинив інспектор управління патрульної поліції у місті Києві капітан поліції Хоменко П.В.

Поліцейський сказав передати для перевірки всі документи на право керування транспортним засобом, що позивач і зробив. Також поліцейський повідомив, що позивач повернув з пр. Гагаріна на пр. Миру з порушенням правил дорожнього руху. Хоча жодних правил дорожнього руху позивач стверджує, що не порушував, оскільки поворот у вказаному місці дозволений.

Разом з тим, поліцейський не зважав на пояснення, прийняв рішення розглядати справу на місці та складати постанову про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи те, що в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення, немає підстав накладати адміністративне стягнення, а поліцейський при розгляді справи користується своїм службовим становищем і адміністративним впливом в супереч закону, незважаючи на права позивача, оскільки заявив клопотання інспектору патрульної поліції про те, що бажає скористатися правом на захист і щоб при розгляді справи про вчинення вказаного адміністративного правопорушення був присутній адвокат, який спеціалізується по вказаній категорії справ. Поліцейський повідомив, що відмовляє мені у задоволенні клопотання про залучення адвоката. Причому поліцейський відмовив скористатися правом на захист за вказаних обставин декілька разів. Також, позивач просив відкласти розгляд справи про адміністративне правопорушення у зв`язку із необхідністю залучити захисника, щоб унеможливити будь-які зловживання та дотримання вимог закону, на що також отримав ствердну і категоричну відповідь про відмову.

Незважаючи на доводи позивача та вищезазначені клопотання, інспектор патрульної поліції склав постанову серії EAP № 6020869 про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення за ч.1 ст.122 КУпАП. Також під час розгляду справи про адміністративне правопорушення поліцейський не роз`яснив позивачу законних прав, в тому числі і в повному обсязі прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбачених ст. 268 КУпАП, а також строку оскарження прийнятого ним за результатами розгляду рішення, передбаченого ст. 289 КУпАП.

У складеній постанові позивач власноручно вказав, що поліцейський відмовив у залученні захисника під час розгляду справи про вчинення адміністративного правопорушення, а також те, що позивачу не роз`яснено жодних моїх процесуальних прав. Також відмова поліцейського у залученні захисника і відкладення розгляду справи та інші обставини зафіксовані позивачем на відеокамеру, відеозапис якої долучено до вказаної позовної заяви.

Таким чином, вважає дії інспектора управління патрульної поліції у місті Києві капітана поліції Хоменка П.В. незаконними, такими, що грубо й істотно порушують вимоги закону і права позивача, а постанову необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню.

Ухвалою Солом'янського районного суду міста Києва від 21.11.2022 у справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін. Направлено позивачу копію ухвали про відкриття провадження у справі, а відповідачу - копію ухвали про відкриття провадження разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів. Визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.162 КАС України, і доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншими учасникам справи.

У встановлений строк від відповідача відзив не надійшов. Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до вимог ст. 262 КАС України суд розглядає справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Дослідивши матеріали справи та докази у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 8 КУпАП визначає, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з ч. 2 ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 132-2 цього Кодексу, та за порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису). Особливості накладення стягнення при розгляді справ без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та за порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Згідно п. 9 розділу III Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затверджена Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2015 № 1395 розгляд справи розпочинається з представлення поліцейського, який розглядає цю справу. Поліцейський, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення (якщо складення протоколу передбачається КУпАП), заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання. Під час розгляду справи потерпілого може бути опитано як свідка.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Судом встановлено, що 14.10.2022 постановою інспектора Управління патрульної поліції у м. Києві капітаном поліції Хоменком П.В. серії ЕАР № 6020869 притягнено ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Відповідно до постанови, 14.10.2022 09:37:05 м. Київ водій т/з Nisan Rogue, д.н.з. НОМЕР_1 , керуючи автомобілем на регульованому перехресті просп. Гагаріна, просп. Миру не виконав вимогу дорожнього знаку 5.18 напрямок руху по смузі зі смуги, яка вказує рух прямо, здійснив рух праворуч, при цьому перетнув дорожню розмітку 1.1, чим порушив п. 8.4.г ПДР.

З доданого позивачем відеозапису вбачається, що ОСОБА_1 неодноразово заявляв клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки необхідно залучити захисника, проте інспектором було продовжено розгляд справи за місцем зупинки водія та відмовлено у задоволенні клопотання про надання необхідного часу для залучення захисника.

Також на відеозаписі зафіксовано, як інспектор висловлюється про достатність підстав і доказів винуватості позивача; недоцільність перенесення розгляду справи, оскільки є достатні підстави вважати, що позивач порушив ПДР й тому відмовляє у залучені захисника.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 18 лютого 2020 року, справа №524/9827/16-а зазначив, що у відповідності до частини другої статті 271 КУпАП інтереси особи може представляти представник - адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи. Судами першої та апеляційної інстанції було встановлено, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, особа виявила бажання скористатись правовою допомогою, про що надала відповідачу відповідне письмове клопотання. Однак, інспектором не вжито жодних дій щодо надання водію можливості реалізувати своє право на отримання правової допомоги. Колегія суддів погоджується з висновком судів першої та апеляційної інстанцій, що такими діями інспектор порушив права особи, яка притягалася до адміністративної відповідальності, тому і порушено порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення, що є підставою для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Інспектор при розгляді справи зобов`язаний не тільки зафіксувати правопорушення, з`ясувати обставини його вчинення, встановити наявність вини у формі умислу чи необережності, тобто правильно застосувати норми матеріального права, але й прийняти рішення відповідно до процесуальних норм, які передбачають право особи на професійну правничу допомогу. У даному випадку особа, яка притягувалася до адміністративної відповідальності, мала право саме при розгляді справи користуватися допомогою адвоката. Продовження розгляду справи без захисника є порушенням конституційного права особи на захист.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, не подавши відзив, не виконав обов`язку доведення правомірності прийнятого ним рішення, матеріали справи не містять доказів фіксації вчиненого позивачем правопорушення, не містять матеріали справи й інших доказів, в оскаржуваній постанові міститься послання на запис з бодікамери, відео з реєстратора відео, проте вказані відео відповідачем не було надано до суду.

Також суд звертає увагу, що зі змісту ст. 222 КУпАП вбачається, що органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, про порушення правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію», Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Частиною 1 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією, 2) територіальні органи поліції.

У відповідності до ч. 1 ст. 15 Закону України «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Відповідно до п. 1 розділу 1 Положення про Департамент патрульної поліції, затвердженого наказом Національної поліції України 06.11.2015 № 73 Департамент патрульної поліції с міжрегіональним територіальним органом Національної поліції, який створюється, реорганізується та ліквідується Кабінетом Міністрів України за поданням Міністра внутрішніх справ України в установленому законодавством порядку.

Пунктом 7 розділу II Положення передбачено, що Департамент здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, віднесених до компетенції Національної поліції України.

Відповідно до п.п. 9, 10 розділу V Положення, Департамент патрульної поліції є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Державної казначейської служби України, має печатку із зображенням Державного Герба України, інші печатки, штампи, бланки зі своєю повною та скороченою назвою, необхідні для здійснення його поточної діяльності.

Департамент фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України, а також інших джерел не заборонених законом, та забезпечує їх цільове використання.

Відповідне Управління патрульної поліції у м. Києві, до якого відноситься уповноважений поліцейський, який має право приймати рішення про притягнення до адміністративної відповідальності та який є структурним підрозділом Департаменту патрульної поліції не є юридичною особою.

Зважаючи на те, що відповідачем не доведено вину позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, суд вважає, що в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення.

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності події і складу адміністративного правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 286 КАС України визначено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, суд дійшов висновку про необхідність скасувати постанову від 14.10.2022 серії ЕАР № 6020869 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 5-7, 9, 77, 90, 241-247, 286 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху -задовольнити.

Скасувати постанову серії ЕАР № 6020869 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП відносно ОСОБА_1 - закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції суму сплаченого судового збору у розмірі 992,40 грн.

Відмовити у задоволені позову ОСОБА_1 до інспектора УПП в м. Києві Хоменка Петра Володимировича.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.С. Жовноватюк