Справа № 360/25/23
Суддя: Блохін Анатолій Андрійович
Дата ухвалення: 2023-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2023 року справа №360/25/23

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Блохін А.А., суддів: Гаврищук Т.Г., Сіваченко І.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника позивача Хлопова Андрія Володимировича на ухвалу Луганського окружного адміністративного суду від 13 січня 2023 року у справі № 360/25/23 (суддя в І інстанції Басова Н.М.) за позовом адвоката Хлопова Андрія Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

УСТАНОВИВ:

09 січня 2023 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшов позов адвоката Хлопова Андрія Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області, в якому позивач просив суд: визнати протиправними та скасувати накази Головного управління Національної поліції в Луганській області №256 о/с від 27.06.2022 та №1152 від 13.06.2022 про звільнення ОСОБА_1 ; поновити ОСОБА_1 на раніше займаній ним посаді; стягнути з Головного управління Національної поліції в Луганській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 27.06.2022 по дату прийняття рішення судом про поновлення на роботі.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 13 січня 2023 року у справі № 360/25/23 позовну заяву адвоката Хлопова Андрія Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу повернуто позивачу.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, представник позивача подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати дану ухвалу, та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, неправильно застосував норми матеріального права та порушив норми процесуального права.

Апеляційний розгляд здійснено в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що подана скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Суд першої інстанції повертаючи позовну заяву дійшов наступного висновку. Як свідчить зміст поданого до позову ордеру, у графі "Адвокат" відсутній власноручний підпис адвоката, який надає правову допомогу - Хлопова А.В.

Доказів того, що ордер скріплений електронним підписом адвоката Хлопова А.В., до матеріалів позову не надано.

Таким чином, такий ордер є документом, що не може підтверджувати право адвоката на підписання позовної заяви від імені позивача та представництво його інтересів у суді. За таких обставин, у суду відсутні правові підстави вважати вказаний документ належним доказом на підтвердження повноважень адвоката Хлопова П.І. як представника ОСОБА_1 .

Відтак, у даному випадку, в ордері відсутні обов`язкові реквізити, встановленні Положеннями №41, з огляду на що наданий документ не може вважатися юридично значимим документом для цілей підтвердження повноважень адвоката на представництво інтересів особи у суді.

Жодних інших документів на підтвердження повноважень адвоката Хлопова А.В. представляти інтереси ОСОБА_1 , в тому числі підписувати і подавати позовну заяву до суду від його імені, матеріали позову не містять.

Таким чином, позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати, що згідно пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України є підставою для повернення позову.

З таким висновком суду першої інстанції не погоджується колегія суддів з огляду на наступне.

Питання у сфері надання електронних послуг, довірчих послуг та електронної ідентифікації регулюються Законом "Про електронні довірчі послуги".

Зазначеним Законом передбачено, що використання електронних довірчих послуг не змінює порядку вчинення правочинів, встановленого законом. А результати надання кваліфікованих електронних довірчих послуг повинні визнаватися в усіх державних установах та іншими користувачами цих послуг.

Приписами ч. 1 ст. 1 Закону "Про електронні довірчі послуги" визначено, що:

- електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; - кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа; - особистий ключ - параметр алгоритму асиметричного криптографічного перетворення, який використовується як унікальні електронні дані для створення електронного підпису чи печатки, доступний тільки підписувачу чи створювачу електронної печатки, а також у цілях, визначених стандартами для кваліфікованих сертифікатів відкритих ключів; - удосконалений електронний підпис - електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.

У зв`язку з тим, що вищезазначений підпис використовується разом з електронним документом, то ці поняття потрібно розглядати разом.

Разом з тим основні організаційно-правові засади електронного документообігу та використання електронних документів також встановлено Законом "Про електронні документи та електронний документообіг". Статтями 5, 6 Закону "Про електронні документи та електронний документообіг" визначено обов`язкові вимоги до електронного документа. Серед них, зокрема: - наявність обов`язкових реквізитів документа, склад та порядок розміщення яких визначаються законодавством; - можливість створення, передачі, збереження та перетворення електронного документа електронними засобами у візуальну форму. При цьому під візуальною формою надання електронного документа слід розуміти відображення його даних електронними засобами або на папері в формі, придатній для сприйняття його змісту людиною; - накладення електронного підпису на завершення створення електронного документа.

Таким чином, електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора (фізичної або юридичної особи, що створила електронний документ) та/або підписанта (особа, яка на законних підставах володіє особовим ключем і від свого імені або за дорученням особи, яку вона представляє, накладає електронний цифровий підпис при створенні електронного документа) іншими суб`єктами електронного документообігу (адресатом, посередником).

Відповідно до ст. 7 Закону "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону "Про електронні довірчі послуги".

Юридична сила електронного документа не може заперечуватися виключно через те, що він має електронну форму (ст. 8 Закону "Про електронні документи та електронний документообіг").

Варто зауважити, що електронні ключі підпису не мають обмежень, а тому можуть бути використані в будь-яких сферах електронного документообігу (договори страхування; банківські договори; цивільні правовідносини; документ господарської діяльності та ін.). У контексті вищенаведеного, Рада адвокатів України зазначила: 1) електронний підпис фізичної особи - адвоката не потребує додаткового підтвердження статусу адвоката, оскільки на підтвердження своїх повноважень адвокат надає ордер, у якому вже зазначається такий правовий статус; 2) адвокатський запит з додатками (поданий без фізичного письмового підпису адвоката), який підписаний за допомогою електронного підпису, є належним документом, що підтверджує повноваження адвоката у розумінні Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Відсутність факту початку повноцінного функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не може бути перешкодою для роботи її підсистеми «Електронний суд» Такого висновку дійшов Верховний Суд у справі №160/1841/19 у постанові від 06.08.2020.

У цій справі позовна заява ОСОБА_1 була повернута судом першої інстанції, оскільки подана в електронному вигляді з використанням ЄСІТС, а тому вважається не підписаною. Із таким висновком погодився і суд апеляційної інстанції.

Верховний Суд зазначив, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, визначених Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС шляхом заповнення форм процесуальних документів.

Разом з тим наказом Державної судової адміністрації України від 22 грудня 2018 року №628 запроваджено тестову експлуатацію підсистеми «Електронний суд» у всіх місцевих та апеляційних судах України, під час якої усі місцеві та апеляційні суди у ході тестового режиму експлуатації підсистеми зобов`язано дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30 у відповідній редакції (далі - Положення №30).

Відповідно до пункту 2.3 рішення Ради суддів України від 12 квітня 2018 року №16 передбачено, що ряд норм Положення №30, у тому числі і розділ XI (Підсистема «Електронний суд»), набирають чинності та можуть використовуватись у тестовому режимі виключно для судів, визначених пілотними згідно з відповідним наказом ДСА України.

Для проекту будь-якого електронного документа, створеного в підсистемі електронного суду, на всіх стадіях його формування забезпечується конфіденційність його змісту за допомогою шифрування з використанням ЕЦП автора проекту. Осіб, допущених до інформації, що захищається, визначає автор документа. З моменту переведення документа у стан «Оригінал» такий документ втрачає статус конфіденційного і перелік осіб, допущених до його змісту, визначає адміністратор відповідно до вимог законодавства (пункт 5 розділу ХІ Положення). Документи подаються за допомогою електронного кабінету у форматі ЕД та ЕКПД (електронна копія паперового документа). Суди та ОСП приймають подані ЕД як оригінали документів, а ЕКПД як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд» відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису. Таким чином, колегія суддів Верховного Суду доходить висновку, що з 22 грудня 2018 року отримані всіма місцевими та апеляційними адміністративними судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему «Електронний суд» мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку.

Всі електронні документи, що надходять до суду, автоматично розміщуються у відповідному реєстрі електронної кореспонденції автоматизованої системи документообігу суду. Їхня реєстрація здійснюється за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції, визначеними відповідними інструкціями з діловодства.

У позовній заяві ОСОБА_1 зазначено, що документ сформований у системі «Електронний суд» 25 лютого 2019 року, у графі «Підпис» зазначено прізвище, ім`я, по батькові заявника - ОСОБА_1.

З огляду на те що подання документа через систему «Електронний суд» без використання власного електронного цифрового підпису неможливе, суди попередніх інстанцій дійшли безпідставного висновку, що позовна заява ОСОБА_1 не містить належного підпису особи, яка її подає.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про повернення позовної заяви позивачеві на підставі пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України. Суд апеляційної інстанції передчасно погодився із таким висновком.

Враховуючи, що порушення норм процесуального права були допущені судами і першої, і апеляційної інстанцій, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що касаційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а ухвала Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 березня 2019 року та постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 09 квітня 2019 року - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії відкриття провадження.

Колегія суддів апеляційного суду звертає увагу, що ордер адвоката був згенерований в електронному кабінеті адвоката, а сам ордер був підписаний та поданий через систему Електронний Суд.

Згідно із статтею 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Відповідно до частини третьої статті 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала прийнята з порушенням норм процесуального права та підлягає скасуванню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст.242, 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника позивача Хлопова Андрія Володимировича на ухвалу Луганського окружного адміністративного суду від 13 січня 2023 року у справі № 360/25/23 задовольнити.

Ухвалу Луганського окружного адміністративного суду від 13 січня 2023 року у справі № 360/25/23 скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Повне судове рішення - 07 березня 2023 року.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя А.А. Блохін

Судді Т.Г. Гаврищук

І.В. Сіваченко