Справа № 580/1611/23
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2023-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

07 березня 2023 року справа № 580/1611/23
м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали позову Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів,

УСТАНОВИЛА:

02.03.2023 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) (далі позивач) до ОСОБА_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 ; РНОКПП НОМЕР_3 ) (далі відповідач) про:

стягнення матеріальної шкоди у розмірі 738575,97 грн;

стягнення на його користь судового збору у розмірі 11078,64грн.

Обґрунтовуючи зазначив, що за результатами повторного службового розслідування сума завданих державі в особі позивача збитків з вини відповідача, шляхом розкомплектування автомобільної техніки становить 744388,59грн. Відповідач добровільно відмовляється сплачувати вказані кошти. Тому звернувся до суду.

Додатково додав до позовної заяви заяву, в якій просив відстрочити сплату судового збору за подання вказаної вище позовної заяви (далі Заява 1), в обґрунтування якої зазначив, що у зв`язку з відсутністю власних фінансових ресурсів та необхідністю їх отримання від Департаменту фінансів МОУ на підставі відповідних заявок на фінансування відпрацював та направив відповідну заявку на виділення коштів для сплати судового збору. Вказав, що ним має бути сплачено 11078,64грн судового збору. Зазначена сума буде сплачена відразу після надходження коштів на рахунок позивача.

До позовної заяви позивач додав заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду (далі - Заява 2), в якій просив поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду, прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.)

Обгрунтовуючи зазначив, що наказ командира Військової частини НОМЕР_1 від 06.01.2022 №1 «Про результати повторного службового розслідування за фактом розкомплектування автомобільної техніки служби пально-мастильних матеріалів», яким відповідач притягнутий до матеріальної відповідальності виданий 06.01.2022, тобто тримісячний термін звернення до адміністративного суду закінчився 06.04.2022. У період з 06.01.2022 до теперішнього часу позивач не мав можливості звернутися до адміністративного суду з об`єктивних підстав, а саме через введення на території України воєнного стану та здійснення позивачем функцій і завдань за призначенням в умовах повномасштабної війни з країною агресором. Додатково зазначив, що здійснював заходи досудового врегулювання спору, направляв на адресу відповідача листи з пропозиціями добровільної сплати суми нанесеної шкоди. 23.08.2022 позивач направляв рекомендований лист, який 24.09.2022 повернувся у зв`язку із закінченням терміну зберігання. Надалі позивач повторно направляв лист, який відповідач отримав 08.10.2022. Відповідь на претензію від відповідача не надходила.

Відповідно до ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує: чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником),чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Спір виник із публічно-правових відносин, належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства. Позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність та у строк, установлений законом. Однак позовна заява підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч.1 ст.1222 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абз.2 ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Суд врахував, що наказом командира Військової частини НОМЕР_1 від 06.01.2022 №1 «Про результати повторного службового розслідування за фактом розкомплектування автомобільної техніки служби пально-мастильних матеріалів» відповідач притягнутий до матеріальної відповідальності. Добровільно вказані вище кошти відповідач не сплатив.

Отже, з 06.04.2022 позивач мав право звернутися до адміністративного суду. Звертаючись до суду 02.03.2023 (відбиток штемпеля вхідної кореспонденції Черкаського окружного адміністративного суду на позовній заяві), позивач пропустив вказаний вище строк.

Частиною 4 ст.122 КАС України встановлено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Позивач скористався досудовим врегулюванням спору та 23.08.2022 направляв рекомендований лист на адресу відповідача, який 24.09.2022 повернувся у зв`язку із закінченням терміну зберігання. Надалі позивач повторно направляв лист, який відповідач отримав 08.10.2022, що підтверджується трекінгом відстеження рекомендованих листів.

У вказаному періоді та на час звернення до суду в Україні Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" (далі Указ №64/2022), затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, введено в Україні воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Вказаний строк продовжено указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. У подальшому його дія продовжена.

Згідно з п.3 Указу №64/2022 у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Відповідно до абз.1-3 ст.1 Закону України від 6 грудня 1991 року №1934-XII «Про Збройні Сили України» (далі ЗУ №1934-XII) Збройні Сили України - це військове формування, на яке відповідно до Конституції України покладаються оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності.

Збройні Сили України забезпечують стримування збройної агресії проти України та відсіч їй, охорону повітряного простору держави та підводного простору у межах територіального моря України у випадках, визначених законом, беруть участь у заходах, спрямованих на боротьбу з тероризмом.

З`єднання, військові частини і підрозділи Збройних Сил України відповідно до закону можуть залучатися до здійснення заходів правового режиму воєнного і надзвичайного стану, заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, організації та підтримання дій руху опору, проведення військових інформаційно-психологічних операцій, боротьби з тероризмом і піратством, заходів щодо здійснення захисту життя, здоров`я громадян та об`єктів (майна) державної власності за межами України, забезпечення їх безпеки та евакуації (повернення), посилення охорони державного кордону, захисту суверенних прав України в її виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі та їх правового оформлення, забезпечення безпеки національного морського судноплавства України у відкритому морі чи в будь-якому місці поза межами юрисдикції будь-якої держави, заходів щодо запобігання розповсюдженню зброї масового ураження, протидії незаконним перевезенням зброї і наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів у відкритому морі, ліквідації надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, надання військової допомоги іншим державам, а також брати участь у міжнародному військовому співробітництві, міжнародних антитерористичних, антипіратських та інших міжнародних операціях з підтримання миру і безпеки на підставі міжнародних договорів України та в порядку і на умовах, визначених законодавством України.

Згідно зі ст.3 ЗУ №1934-XII Збройні Сили України мають таку загальну структуру:

Генеральний штаб Збройних Сил України;

Командування об`єднаних сил Збройних Сил України;

види Збройних Сил України - Сухопутні війська, Повітряні Сили, Військово-Морські Сили;

окремі роди сил Збройних Сил України - Сили спеціальних операцій, Сили територіальної оборони, Сили логістики, Сили підтримки, Медичні сили;

окремі роди військ Збройних Сил України - Десантно-штурмові війська, Війська зв`язку та кібербезпеки;

органи військового управління, з`єднання, військові частини, вищі військові навчальні заклади, військові навчальні підрозділи закладів вищої освіти, установи та організації, що не належать до видів та окремих родів військ (сил) Збройних Сил України.

Організаційно Збройні Сили України складаються з органів військового управління, з`єднань, військових частин, вищих військових навчальних закладів, військових навчальних підрозділів закладів вищої освіти, установ та організацій.

Оскільки відповідач входить до структури Збройних Сил, що переведені на воєнний стан, наявні вказані обставини обґрунтовано свідчать про обмеження для позивача вчасно звернутись до суду. То ж зволікання позивача зі зверненням до суду мало легітимну мету.

Отже, доводи Заяви 2 про поважність причин пропуску строку на звернення до суду обгрунтовані.

Водночас всупереч вимог ч.3 ст.161 КАС України позивач не надав до позовної заяви документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розглянувши Заяву 1, суд дійшов висновку, що вона не обґрунтована та не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Статтею 4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI) визначені розміри ставок судового збору. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч.1 ст.4 Закон №3674-VI). В абзаці 2 підп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону №3674-VI зазначено, що за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, судовий збір справляється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року розміром 2684грн.

З огляду на ціну позову 738575,97 грн та кількість заявлених вимог (одна вимога майнового характеру) ставкою судового збору за його подання є 11078,64грн (розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Згідно зі ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Частина перша ст.8 Закону №3674-VI визначає, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч.2 ст.8 Закону №3674-VI суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є правом суду за умови врахування майнового стану сторони.

Позивач не надав належних, достовірних та достатніх доказів щодо свого фінансування, наявності у нього визначених наведеною вище нормою умов для відстрочення, розстрочення чи звільнення судом від такої сплати, в т.ч. відсутні первинні документи у сфері його фінансового забезпечення станом на час звернення до суду для оцінки майнового стану. Отже, доводи Заяви 1 не підтверджені.

Обов`язок сплати судового збору передбачає гарантування принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду, а надання переваг у звільненні від його сплати окремим особам є порушенням такого принципу.

Тому позивач має надати суду доказ сплати судового збору (оригінал платіжного документу) на рахунки Черкаського окружного адміністративного суду за подання позову або обґрунтоване клопотання про відстрочення, розстрочення чи звільнення від такої сплати з доказами щодо його скрутного майнового стану.

Згідно з частинами 1-2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вищевказані недоліки позовної заяви перешкоджають відкриттю провадження у справі, що має наслідком на підставі ч.1 ст.169 КАС України залишення її без руху. З метою забезпечення права позивача на судовий захист своїх прав та інтересів наявні підстави надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання ухвали.

Керуючись ст.ст.2-20, 46, 122-123, 160-161, 169, 171, 243, 248, 295 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Заяву Військової частини НОМЕР_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду.

У задоволенні її заяви про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів про стягнення коштів залишити без руху.

2. Позивачу надати строк 10 днів з моменту отримання ухвали для усунення викладених у мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

5. Копію ухвали направити позивачу.

Суддя Анжеліка БАБИЧ