Справа № 420/11131/22
Суддя: Бойко А.В.
Дата ухвалення: 2023-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 березня 2023 р.м.ОдесаСправа № 420/11131/22
Головуючий в 1 інстанції: Андрухів В.В.

Час і місце ухвалення: 18.11.2022р., м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Бойка А.В.,

суддів: Федусика А.Г.,

Шевчук О.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Одесі апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

11.08.2022 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, в якому просили:

- визнати протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю ОМР щодо повернення на доопрацювання Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1) №ОД97, найменування об`єкта - Капітальний ремонт по відновленню нежитлового приміщення бару та магазину, без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 , яке було подано 13.06.2022 року;

- зобов`язати Управління державного архітектурно-будівельного контролю ОМР зареєструвати Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1) №ОД97, найменування об`єкта - Капітальний ремонт по відновленню нежитлового приміщення бару та магазину, без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 , яке було подане 13.06.2022 року.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 18.11.2022 року позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради подало апеляційну скаргу, в якій посилалось на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

В своїй апеляційній скарзі Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради не погодилось з висновками суду першої інстанції про відсутність у відповідача (Управління) повноважень повертати повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із незначними наслідками (СС1). Так, апелянт вважає, що такі повноваження надані посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю згідно Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженого постановою КМУ від 23.06.2021 року № 681.

Як зазначає апелянт, підставою для повернення повідомлення про початок виконання будівельних робіт на доопрацювання за наслідками проведення перевірки повноти даних, зазначених у повідомленні, стали: не зазначення замовником шифру проектної документації, який передбачено бланком повідомлення та вказання у повідомленні дати призначення головного інженера проекту пізнішої, ніж дата отримання експертного висновку проекту.

З огляду на зазначене апелянт вважає, що, повертаючи повідомлення про початок виконання будівельних робіт на доопрацювання, Управління діяло правомірно, на підставі чинного законодавства та у межах наданих повноважень, а тому підстави для задоволення поданого позову відсутні.

Апелянт просить скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.11.2022 року та прийняти нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

Справа відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України розглянута в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів і вимог апеляційної скарги, вважає, що подана апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 належать на праві власності нежитлові приміщення бару та магазину за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень.

Вищезазначені приміщення були пошкодженні внаслідок пожежі, яка сталася 05.04.2016 року, що підтверджується Актом про пожежу від 05.04.2016 року, наданим позивачами до суду.

Як зазначають позивачі, у зв`язку з вказаними обставинами ними було вирішено провести капітальний ремонт по відновленню зазначених вище нежитлових приміщень.

Також позивачі вказували на те, що у лютому 2019 року між ними, як Замовниками, та ПП А-2, як Виконавцем, було укладено Договір №02/02-19 ПР, відповідно до якого ПП А-2 зобов`язалося надали послуги щодо розробки проекту капітального ремонту по відновленню приміщення бару та магазину, без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 , також було складено та підписано між сторонами Завдання на проектування.

На підставі Договору №02/02-19 ПР головним інженером проекту, ПП А-2 було призначено ОСОБА_3 .

З матеріалів справи вбачається, що у 2019 році ПП А-2 було здійснено розрахунок класу наслідків (відповідальності) об`єкта: Капітальний ремонт з відновлення нежитлового приміщення бару та магазину, без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 , підписаний головним інженером проекту ОСОБА_3 , відповідно до якого об`єкт відноситься до класу наслідків (відповідальності) CC1.

Крім того, у 2019 році головним інженером проекту ОСОБА_3 та архітектором проекту ОСОБА_4 було розроблено Проект Капітальний ремонт з відновлення нежитлового приміщення бару та магазину, без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 .

В подальшому, у зв`язку із звільненням з ПП А-2 головного інженера проекту ОСОБА_3 , директором ПП «А-2» наказом від 25.10.2021 року «Про призначення ГІПа і ГАПа» було внесено зміни до наказу № 02/02 та призначено ОСОБА_5 , кв. сертифікат АР № 016085, головним інженером проекту «Капітальний ремонт з відновлення нежитлового приміщення бару та магазину, без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 ».

У зв`язку із зміною головного інженеру проекту до Реєстру будівельної діяльності також були внесені зміни, так, відповідно до витягу з Реєстру будівельної діяльності від 18.11.2021 року, в розділі Відповідальні особи в проектній документації вже було зазначено - ОСОБА_5 на підставі Наказу Зміна №1 до Наказу №02/02 від 25.10.2021 р.

13.06.2022 р. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю ОМР подали Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1), найменування об`єкта - Капітальний ремонт по відновленню нежитлового приміщення бару та магазину, без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, як вбачається з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, подане позивачами Повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (CC1), реєстраційний номер ОД 97 було повернуто Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на доопрацювання.

Не погоджуючись з діями Управління ДАБК Одеської міської ради щодо повернення на доопрацювання поданого Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, позивачі оскаржили їх до суду першої інстанції.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що чинним законодавством у сфері містобудівної діяльності не передбачено повноважень відповідача повертати повідомлення про початок виконання будівельних робіт на доопрацювання. При цьому, з аналізу положень Порядку № 681 суд дійшов висновку, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт, подане позивачами підлягало реєстрації у Реєстрі будівельної діяльності електронної системи.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне:

Як вбачається з матеріалів справи, підставою повернення Управлінням ДАБК Одеської міської ради поданого позивачами Повідомлення про початок виконання будівельних робіт стало те, що замовником не зазначено шифр проектної документації, який передбачено бланком Повідомлення, а також те, що замовниками будівництва зазначено дату призначення головного інженера, який розробляє проектну документацію - 25.10.2021 року, а дата отримання експертного звіту - 28.02.2019 року, яка не може передувати даті розробки проектної документації.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Частиною 6 цієї статті визначено, що у разі якщо право на будівництво об`єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, або змінено інші відомості про початок виконання будівельних робіт, які містяться у Реєстрі будівельної діяльності, а також у разі коригування проектної документації на виконання будівельних робіт в установленому законодавством порядку, замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Частиною 9 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зміну даних у поданому повідомленні, зміну даних про початок виконання будівельних робіт, які містяться у Реєстрі будівельної діяльності, відомості про припинення права на початок виконання будівельних робіт не пізніше наступного робочого дня з дня отримання відповідного повідомлення в паперовій формі або настання обставин, визначених частиною сьомою цієї статті, вносяться органами державного архітектурно-будівельного контролю до Реєстру будівельної діяльності з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюднюються на порталі електронної системи.

Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зміну даних у поданому повідомленні, зміну даних про початок виконання будівельних робіт, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності, відомості про припинення права на початок виконання будівельних робіт, які подані в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронною системою, включаються до Реєстру будівельної діяльності автоматично з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюднюються на порталі електронної системи.

У повідомленні про початок виконання будівельних робіт та у Реєстрі будівельної діяльності зазначається, зокрема, така інформація:

1) кадастровий номер земельної ділянки (для земельних ділянок, право власності чи користування на які виникло до 2004 року, - за наявності) або відмітка про випадок, визначений частиною четвертою статті 34 цього Закону та/або частиною першою статті 12-1 Закону України "Про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи";

2) реєстраційний номер містобудівних умов та обмежень або будівельного паспорта, технічних умов у Реєстрі будівельної діяльності;

3) реєстраційний номер звіту про результати експертизи проектної документації на будівництво об`єкта (у разі її проведення) у Реєстрі будівельної діяльності;

4) реєстраційний номер енергетичного сертифіката у Реєстрі будівельної діяльності (у разі проведення енергетичної сертифікації);

5) ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) (у повідомленні про початок виконання будівельних робіт зазначається для об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) до подання повідомлення).

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 р. № 747) (далі Порядок № 466).

Відповідно до п. 4-1 Порядку № 466 документи, що надають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, подаються за вибором замовника до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю особисто через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюються та надсилаються рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Пунктом 13 Порядку № 466 визначено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення:

вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України Про державну таємницю) згідно з цим Порядком;

під час внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності проставляє відмітку про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі (у разі коли така відмітка не проставлена на картографічній основі до внесення інформації, зазначеної у повідомленні).

У випадках, встановлених у Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 23 червня 2021 р. № 681, у разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до Реєстру будівельної діяльності інформації, зазначеної у повідомленні, та проставлення відмітки про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі здійснюються в режимі реального часу автоматично програмними засобами Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі - електронна система).

Згідно п. 15 Порядку № 466, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомленні про початок виконання будівельних робіт, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє про це замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

Замовник (його уповноважена особа) протягом трьох робочих днів з дня отримання від органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про виявлення недостовірних даних або самостійного виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) у поданому повідомленні зобов`язаний надіслати до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 з виправленими (достовірними) даними щодо інформації, яка потребує змін.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом трьох робочих днів з дня отримання від замовника повідомлення, визначеного абзацом другим цього пункту, забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України Про державну таємницю).

У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю:

видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт;

звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.

Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю:

у разі подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих або будівельних робіт;

у разі отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Таким чином, аналіз зазначених положень чинного законодавства свідчить про те, що подання повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), здійснюється за декларативною процедурою.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що аналіз положень чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності дає підстави для висновку, що право на виконання будівельних робіт у замовника виникає на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт за формою згідно додатку 21 Порядку №466, а внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з Порядком №466 забезпечує орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення.

При цьому суд вказав на те, що ані Законом України Про регулювання містобудівної діяльності, ані Порядком №466, не передбачено повноважень відповідача повертати повідомлення про початок виконання будівельних робі на доопрацювання.

Заперечуючи вказані твердження, відповідач посилався на те, що згідно п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466 передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності.

В свою чергу, як зазначив відповідач, порядок ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 червня 2021 р. № 681, яким у п. 120 підтверджено вміст та наявність у Реєстрі будівельної діяльності функціоналу повернення на доопрацювання відповідних дозвільних документів.

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне:

Дійсно, на даний час діє Порядок ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 червня 2021 р. № 681, який визначає процедуру та вимоги щодо ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі - електронна система). Вказана постанова прийнята Кабінетом Міністрів України на виконання підпункту 4 пункту 11 розділу IІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України від 17 жовтня 2019 р. № 199-IX Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва та створення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.

В свою чергу, до набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 23 червня 2021 р. № 681, якою затверджено Порядок ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва діяв Порядок ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 року № 92, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 19 липня 2011 р. за № 885/19623.

Положеннями пунктів 12, 14 Порядку № 92 передбачалось, що посадові особи здійснюють перевірку повноти даних у поданих замовником деклараціях з дотриманням вимог законодавства та за її наявності вносять дані до реєстру, а за її відсутності повертають їх замовнику на доопрацювання для усунення виявлених недоліків, про що вносять дані до реєстру. За фактом реєстрації посадові особи здійснюють оформлення та підписання відповідних повідомлень та декларацій.

У разі подання замовником за результатами виявлення помилки достовірних даних щодо інформації, яка потребує змін у повідомленні чи декларації, посадові особи здійснюють розгляд повідомлення чи декларації, у яких враховано зміни.

Таким чином, саме Порядком № 92 передбачалась можливість посадової особи органу ДАБК за результатом перевірки повноти даних у поданих замовником деклараціях повертати саме їх замовнику на доопрацювання для усунення виявлених недоліків, про що вносились дані до реєстру.

Вказаний Порядок № 92 втратив чинність 05.02.2021 року.

В свою чергу, Порядок № 681 не містить жодних положень щодо можливості посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю повертати документи, зокрема, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, на доопрацювання.

При цьому, з прийняттям Порядку № 681 до пункту 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466 були внесені зміни та виключено з вказаного пункту визначення терміну «реєстрація», який передбачав, що реєстрація - внесення даних до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр).

Колегія суддів звертає увагу на те, що норма п. 23 Порядку № 681 встановлює, що під час подання документів в електронній формі для надання адміністративних та інших послуг у сфері будівництва з використанням електронного кабінету та внесення інформації (даних) до електронної системи проводиться аналіз поданих/внесених даних щодо повноти, відповідності формату, логічності та достовірності з урахуванням критеріїв згідно з додатком 2.

Такий аналіз проводиться автоматично програмними засобами електронної системи, у тому числі для визначення рівня ризику, визначеного пунктом 29 цього Порядку, та обрання відповідного типу процедури розгляду, визначеного пунктом 35 цього Порядку.

Згідно п. 24 Порядку № 681 аналіз поданих/внесених даних щодо їх повноти проводиться шляхом перевірки заповнення всіх обов`язкових даних форм (полів). Аналіз поданих/внесених даних щодо їх відповідності формату проводиться шляхом аналізу відповідності поданих/внесених даних вимогам до структури та формату, встановленим для відповідного виду даних форм (полів).

З викладеного вище слідує, що аналіз поданих/внесених даних щодо повноти проводиться автоматично програмними засобами електронної системи, шляхом перевірки заповнення всіх обов`язкових даних форм (полів).

Посилання відповідача на пункт 120 Порядку № 681 є безпідставним, оскільки як вірно встановлено судом першої інстанції, вказаний пункт стосується вмісту архіву, а не встановлює процедуру реєстрації Повідомлення, і не визначає повноважень відповідача на повернення Повідомлення на доопрацювання, не визначає підстав для такого повернення.

Як вже зазначалось вище, до прийняття Порядку № 681, діяв Порядок № 92, який встановлював порядок ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр), як єдиної комп`ютерної бази даних.

В свою чергу, пунктом 120 Архів Порядку №681 передбачено, що реєстр будівельної діяльності електронної системи містить єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, який є невід`ємною архівною складовою частиною Реєстру будівельної діяльності електронної системи.

Тобто вказаним пунктом передбачено, що невід`ємною архівною складовою Реєстру будівельної діяльності електронної системи, який ведеться на даний час, є Реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, який вівся раніше відповідно до Порядку № 92.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що чинним законодавством у сфері містобудівної діяльності не передбачено повноважень посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю направляти повідомлення про початок виконання будівельних робіт на доопрацювання, тобто не здійснювати реєстрацію поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

І Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» і Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466 закріплює єдиний варіант поведінки органу державного архітектурно-будівельного контролю за наслідком подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт у паперовій формі внесення інформації, зазначеної у Повідомленні до Реєстру будівельної діяльності з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюднення її на порталі електронної системи.

При цьому, у разі подання Повідомлення про початок виконання будівельних робіт в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронною системою, відомості, які містяться у такому Повідомленні включаються до Реєстру будівельної діяльності автоматично з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюднюються на порталі електронної системи.

Зважаючи на все вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно наявності підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

При вирішенні справи колегія суддів також враховує, що згідно ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, серед іншого (пункти 32-41), звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; для цього потрібно логічно структурувати рішення і викласти його в чіткому стилі, доступному для кожного; судові рішення повинні, у принципі, бути обґрунтованим; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на аргументи сторін та доречні доводи, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

У справі «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89) ЄСПЛ наголосив на тому, що згідно статті 6 Конвенції рішення судів достатнім чином містять мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland», заява № 49684/99; від 27 вересня 2001 р., пункт 30). Разом з тим, у рішенні звертається увага, що статтю 6 параграф 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення, може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи (рішення у справі «Ruiz Torija v. Spain», заява серія A № 303-A; від 9 грудня 1994 р.; пункт 29).

У іншому рішенні, зокрема, у справі «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58) зазначено, що національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін. Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає у тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland», заява № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року). На важливість дотримання судами вимоги щодо мотивованості (обґрунтованості) рішень йдеться також у ряді інших рішень ЄСПЛ (наприклад, «Богатова проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України» та ін.).

Таким чином, за сталою практикою ЄСПЛ рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього.

Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги правильність висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому підстав для задоволення апеляційної скарги відповідача та скасування рішення суду першої інстанції колегія суддів не вбачає.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін, відповідно до приписів статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення апеляційного суду, або з дня вручення учаснику справи повного судового рішення.

Суддя-доповідач: А.В. Бойко

Суддя: А.Г. Федусик

Суддя: О.А. Шевчук