Справа № 240/401/19
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2023-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/401/19

Головуючий у 1-й інстанції: Черноліхов Сергій Вікторович

Суддя-доповідач: Капустинський М.М.

28 лютого 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Ватаманюка Р.В. Сапальової Т.В.

за участю:

секретаря судового засідання: Довганюк В.В.,

представників третьої особи, позивача,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Софія-Гамма", Державної служби геології та надр України, Державної комісії України по запасах корисних копалин, Житомирської обласної ради на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 10 травня 2019 року у справі за адміністративним позовом Заступника керівника Житомирської обласної прокуратури в інтересах держави до Державної служби геології та надр України, Державної комісії України по запасах корисних копалин, Житомирської обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Софія-Гамма" про визнання протиправними та скасування державної реєстрації робіт і досліджень, протоколу №4058 від 31.08.2017, рішення №1277 від 25.10.2018 -,

В С Т А Н О В И В :

Заступник прокурора Житомирської області звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом в інтересах держави до Державної служби геології та надр України (далі - Держгеонадра України), Державної комісії України по запасах корисних копалин далі - ДЗК України), Житомирської обласної ради далі - Житомирська ОР, разом також - відповідачі), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Софія-Гамма" (далі також ТзОВ "Софія-Гамма", Товариство, третя особа) в якому просив визнати протиправними та скасувати:

- державну реєстрацію робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, здійснену Держгеонадрами України, ТзОВ "Софія-Гамма" за формою 3-гр із присвоєнням державного реєстраційного номера об`єкта РДГВН У-17-336/1;

- протокол №4058 від 31.08.2017 засідання колегії ДЗК України;

- рішення дев`ятнадцятої сесії Житомирської ОР сьомого скликання №1277 від 25.10.2018 "Про розгляд звернення Держгеонадр України від 04.10.2018 №19932/03/12-18 щодо погодження надання спеціального дозволу на користування надрами ТзОВ "Софія-Гамма".

В обґрунтування позовних вимог вказував на те, що прокуратурою Житомирської області виявлено факти порушення вимог природоохоронного законодавства під час державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, розгляду матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки родовища торфу «Ямни», а також надання погодження Житомирською обласною радою на отримання спеціального дозволу на користування надрами Товариства з обмеженою відповідальністю "Софія-Гамма". Зокрема зазначав, що Державною службою геології та надр України 12.06.2017 протиправно здійснено державну реєстрацію робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням, які планувало провести Товариство з обмеженою відповідальністю «Софія-Гамма», а саме - попередню геолого-економічну оцінку південної ділянки родовища торфу «Ямни» в Овруцькому та Олевському районах Житомирської області без спеціального дозволу на користування надрами таким товариством. Крім того вказував, що Державною комісією України по запасах корисних копалин (далі по тексту також - ДКЗ України) протиправно розглянуто матеріали попередньої геолого-економічного оцінки Південної ділянки родовища торфу «Ямни», подані товариством з метою отримання спеціального дозволу на видобування без спеціального дозволу на користування надрами та прийнято протокол №4058 від 31.08.2017 на підставі таких матеріалів всупереч Положенню про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 865 від 22.12.1994. При цьому, Житомирська обласна рада рішенням №1277 від 25.10.2018 погодила надання спеціального дозволу на користування надрами Товариству з обмеженою відповідальністю «Софія-Гамма», на підставі протиправного протоколу №4058 від 31.08.2017.

Також, прокурор обгрунтовував необхідність звернення з позовом в інтересах держави до суду відсутністю органу, уповноваженого здійснювати контроль за додержанням законності під час розгляду Держгеонадрами України та ДЗК України матеріалів геолого-економічної оцінки запасів родовищ та погодження обласною радою надання спеціального дозволу на користування надрами у спосіб, обраний прокурором, зокрема, шляхом звернення до суду про визнання протиправними дій та рішень відповідних органів.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 10 травня 2019 року адміністративний позов заступника прокурора Житомирської області (вул.Святослава Ріхтера, 11, м.Житомир,10008, ) до Державної служби геології та надр України (вул.Антона Цедіка 16,м.Київ, 03057, ), Державної комісії України по запасах корисних копалин (вул. Кутузова, 18/7, оф. 816, м.Київ,01133, ), Житомирської обласної ради (майдан С.П.Корольова, 1, м.Житомир,10014, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Софія-Гамма" (вул.Дегтярівська, 25-А, м.Київ, 04119, ) про визнання протиправними та скасування державної реєстрації робіт і досліджень, протоколу №4058 від 31.08.2017, рішення №1277 від 25.10.2018 - задоволено.

Визнано протиправною та скасовано державну реєстрацію робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, здійснену Держгеонадрами України, ТзОВ "Софія-Гамма" за формою 3-гр із присвоєнням державного реєстраційного номера об`єкта РДГВН У-17-336/1.

Визнано протиправним та скасовано протокол №4058 від 31.08.2017 засідання колегії ДЗК України.

Визнано протиправним та скасовано рішення дев`ятнадцятої сесії Житомирської ОР сьомого скликання №1277 від 25.10.2018 "Про розгляд звернення Держгеонадр України від 04.10.2018 №19932/03/12-18 щодо погодження надання спеціального дозволу на користування надрами ТзОВ "Софія-Гамма".

Не погодившись з прийнятим судовим рішенням, третьою особою у справі - ТзОВ "Софія-Гамма", відповідачами: Держеонадрами України, ДЗК України та Житомирською ОР до суду подані апеляційні скарги, в яких, з підстав порушення судом норм матеріального та процесуального права просили скасувати зазначене судове рішення, постановити нове - про відмову в задоволенні позову.

Також, окрім іншого, зазначили, що прокурор не надав доказів та не обгрунтував підстав самостійного здійснення представництва інтересів держави в суді по даній справі.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 7 листопада 2019 року апеляційні скарги: ТзОВ "Софія-Гамма", Держгеонадр України, ДЗК України та Житомирської ОР - задоволено частково, рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 10 травня 2019 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким, на підставі ч.1 ст.240 КАС України залишено позов заступника прокурора Житомирської області без розгляду.

Постановою Верховного Суду від 9 вересня 2021 року касаційну скаргу заступника прокурора Житомирської області задоволено частково, постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 7 листопада 2019 року скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Ухвалюючи зазначене рішення Верховний Суд зазначив, що суд апеляційної інстанції не встановив, чи наділені Мінприроди, Держгеонадра та Держекоінспекція або ж інші суб"єкти владних повноважень правом на звнернення до суду з таким позовом як заявив прокурор.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 16 листопада 2021 року апеляційні скарги: ТзОВ "Софія-Гамма", Держгеонадр України, ДЗК України та Житомирської ОР - задоволено частково, рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 10 травня 2019 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким залишено позов без розгляду.

В обгрунтування вказаного рішення, суд апеляційної інстанції зазначив, що Кабінет Міністрів України, Державна регуляторна служба України відповідно до наведених в постанові норм діючого законодавства є компетентними та уповноваженими органами, що мають передбачене чинним законодавством України право звернення до суду із позовом щодо застосування заходів реагування у сфері державного контролю за законністю процедури отримання надр у користування, в тому числі і оскарження рішень відповідачів як визначених прокурором в позові.

До таких висновків суд апеляційної інстанції дійшов з урахуванням правової позиції Верховного Суду, сформульованої, зокрема, у постанові від 16 червня 2021 року у справі №240/4936/18.

Постановою Верховного Суду від 29 листопада 2022 року касаційну скаргу заступника прокурора Житомирської області задоволено частково, постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 16 листопада 2021 року скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Ухвалюючи таку постанову Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду відступів від висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 16 червня 2021 року у справі №240/4936/18, та інших, де його застосовано, стосовно наявності у Кабінету Міністрів України повноважень захищати повноваження держави у спірних правовідносинах та відсутності у зв"язку з цим у прокурора, у даному випадку, таких повноважень.

Верховний суд зауважив, що самостійне звернення прокурора з зазначеним позовом спрямовано виключно на захист та відновлення порушених інтересів держави. Так, у разі вчинення державним органом або органом місцевого самоврядування дій або прийняття рішень всупереч закону та інтересам громади, саме прокурор має право діяти на захист порушених інтересів держави шляхом подання відповідного позову до суду. В даному випадку органи, які прийняли рішення (вчинили дії), що, на думку прокурора, порушують інтереси держави - Держгеонадра України, ДЗК України та Житомирська ОР набувають статусу відповідача. Тому, у даній справі наявні правові підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 9 січня 2023 року призначено справу до апеляційного розгляду. Запропоновано учасникам справи подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційні скарги.

ДЗК України в підтримання поданих апеляційних скарг відповідачів та третьої особи до суду подали відзив з обгрунтуванням правомірності заявлених у скаргах вимог.

На підтримання раніше поданої апеляційної скарги ТзОВ "Софія-Гамма", Товариством подано письмове пояснення та додаткове пояснення з наведенням обгрунтування підстав скасування рішення суду першої інстанції від 10.05.2019 року у даній справі.

Заступником керівника Житомирської обласної прокуратури до суду подано пояснення в підтримання оскарженого судового рішення та заперечень стосовно задоволення поданих апеляційних скарг.

Вислухавши пояснення учасників процесу, перевіривши матеріали справи та дослідивши доводи апеляційних скарг та відзиву з письмовими поясненнями сторін, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Встановлено, що Держгеонадра України 12 червня 2017 року здійснено державну реєстрацією робіт за формою 3-гр №336, які планує провести ТОВ «Софія-Гамма», а саме - попередню геолого-економічну оцінку південної ділянки родовища торфу «Ямни» в Овруцькому та Олевському районах Житомирської області.

Разом з тим, Держгеонадра розглянуто матеріали попередньої геолого-економічної оцінки Південної ділянки родовища торфу «Ямни», подані ТОВ «Софія-Гамма», за результатами розгляду яких оформлено протокол №4058 засідання колегії ДКЗ України від 31 серпня 2017 року.

26 вересня 2018 року ТОВ «Софія-Гамма» звернулось до Держгеонадра із заявою №2609 від 26 вересня 2018 року на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону на підставі абзацу першого підпункту 1 пункту 8 Постанови Кабінету Міністрів України № 615 від 30 травня 2011 року. До заяви, в тому числі, додали протокол №4058 засідання колегії ДКЗ України від 31 серпня 2017 року.

4 жовтня 2018 року за вих.№19932/03/12-18 Держгеонадра направило документи, подані ТОВ «Софія-Гамма», до Житомирської обласної ради для погодження надання товариству спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування торфу Південної ділянки родовища «Ямни» площею 145,15 га, яка знаходиться в Овруцькому районі Житомирської області.

Рішенням дев`ятнадцятої сесії Житомирської обласної ради VII скликання від 25 жовтня 2018 року № 1277 погоджено надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування торфу Південної ділянки родовища «Ямни» площею 145,15 га, яка знаходиться в Овруцькому районі Житомирської області.

Заступник прокурора Житомирської області вважаючи протиправними вищезазначені: державну реєстрацією робіт; оформлення протоколу №4058 засідання колегії ДКЗ України від 31 серпня 2017 року та Рішення дев`ятнадцятої сесії Житомирської обласної ради VII скликання від 25 жовтня 2018 року №1277, звернувся з позовом в інтересах держави до Державної служби геології та надр України, Державної комісії України по запасах корисних копалин, Житомирської обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Софія-Гамма" в якому просив реєстрацію, протокол та рішення - скасувати.

Задовольняючи позов суд першої інстанції виходив з того, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Софія-Гамма" не володіло спеціальним дозволом на користування надрами, що свідчить про протиправність оскаржуваної реєстрації Держгеонадра робіт ТОВ "Софія-Гамма", оформленння протоколу №4058 засідання ДЗК та як похідного, від попередніх, рішення обласної ради щодо погодження надання спеціального дозволу на користування надрами ТОВ "Софія-Гамма".

Колегія суддів не погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та враховує наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 5 Закону України від 04 листопада 1999 року "Про державну геологічну службу України" (Закон №1216-XIV) державну геологічну службу України складають: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр; державні підприємства, установи та організації, які входять до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр є Державна служба геології та надр України (Держгеонадра).

Положенням про Державну службу геології та надр України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року №1174 (Положення №1174), передбачено, що Державна служба геології та надр України (Держгеонадра) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Згідно із пунктом 3 Положення №1174 основними завданнями Держгеонадр є:

1) реалізація державної політики у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр;

2) внесення на розгляд Міністра екології та природних ресурсів пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Відповідно до пункту 4 Положення №1174 на Держгеонадра у тому числі (…) покладені завдання щодо ведення державного обліку родовищ, запасів і проявів корисних копалин та державного балансу запасів корисних копалин.

В контексті предмету спору, на підставі підпунктів 9, 12, 20, 21, 24 пункту 4 Положення №1174 Держгеонадра відповідно до покладених на неї завдань: видає в установленому порядку спеціальні дозволи на користування надрами; здійснює державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним їх використанням, зокрема за: веденням обліку видобування нафти, газу та супутніх компонентів; виконанням рішень Державної комісії по запасах корисних копалин надрокористувачами; організовує проведення державної експертизи звітів з геологічного вивчення надр; організовує проведення державної експертизи та оцінки запасів і ресурсів корисних копалин, а також інших геологічних матеріалів; затверджує в установленому порядку геолого-економічну оцінку запасів нафти і газу та супутніх компонентів.

Своєю чергою, із посиланням на статтю 7 Закону України від 04.11.1999 №1216-XIV «Про державну геологічну службу України» Постановою Кабінету Міністрів України від 10 листопада 2000 року №1689 затверджено Положення про Державну комісію України по запасах корисних копалин (Положення №1689).

Згідно із п.1 Положення №1689 Державна комісія України по запасах корисних копалин є установою, що діє при Держгеонадрах і провадить науково-технічну діяльність, пов`язану з проведенням на замовлення користувачів надр або за дорученням відповідних центральних органів виконавчої влади державної експертизи геологічних матеріалів з вивчення і використання надр та оцінки запасів корисних копалин.

За приписами пункту 4 Положення №1689 ДКЗ проводить експертизу геологічної інформації з обчислення запасів корисних копалин і затверджує їх обсяги, визначаючи відповідно до Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр їх кількість, якість, рівень промислового значення, ступінь геологічного та техніко-економічного вивчення і підготовленість до промислового освоєння.

Відповідно до пункту 8 Положення №1689 для погодженого вирішення питань, пов`язаних з проведенням державної експертизи геологічної інформації розвіданих родовищ, оцінки кількості та якості корисних копалин, стану підготовки їх д промислового освоєння, у ДКЗ утворюється колегія у складі голови ДКЗ (голова колегії) та керівників структурних підрозділів Комісії.

Згідно із пунктом 10 цього Положення ДКЗ є юридичною особою, має самостійний баланс, рахунки в установах банків, печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням.

Отже, Положення №1689 та Положення №1174 визначають повноваження відповідачів Державної служби геології та надр України та Державної комісії України по запасах корисних копалин щодо першого та другого пунктів позовних вимог, вирішення яких, у тому числі, має суттєве значення для оцінки рішення третього відповідача Житомирської обласної ради.

Як уже зазначалося судом, Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 29 листопада 2022 року у даній справі (№240/401/19) відступив від висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 16 червня 2021 року у справі №240/4936/18, та інших, де його застосовано, стосовно наявності в органів виконавчої влади повноважень на звернення до суду із позовом про оскарження рішень, дій чи бездіяльності ДКЗ України чи органу місцевого самоврядування та відсутності у зв`язку з цим у прокурора повноважень на звернення з позовом до адміністративного суду для захисту інтересів держави у сфері дотримання процедури надання спеціального дозволу на користування надрами.

Ухвалюючи таку постанову Верховний Суд дійшов висновку про те, що положення статті 53 КАС України у системному зв`язку з положеннями статті 23 Закону України від 14.10.2014 №1697-VII "Про прокуратуру" (далі - Закон №1697-VII) щодо права прокурора на звернення до адміністративного суду з метою захисту інтересів держави в особі територіальної громади необхідно розуміти так:

- прокурор, звертаючись до суду з метою захисту інтересів держави, що охоплюють собою й інтереси певної територіальної громади, фактично діє в інтересах держави; оскільки відсутні чіткі критерії визначення поняття інтереси держави, яке є оціночним, суди під час розгляду кожної конкретної справи повинні встановлювати наявність/відсутність інтересів держави та необхідність їх захисту у судовому порядку;

- прокурор має право самостійно звертатися до адміністративного суду із позовом у разі відсутності органу, який має повноваження на звернення до суду з таким самим позовом; передбачене законами загальне повноваження державного органу на звернення до суду або можливість бути позивачем чи відповідачем у справі (як от у Кабінету Міністрів України), не свідчить про право такого органу на звернення з адміністративним позовом в конкретних правовідносинах, оскільки Законом має бути прямо визначено, у яких випадках та який орган може/повинен звернутися до суду;

- у разі, якщо адміністративні суди доходять висновку про відсутність у прокурора права на звернення з позовом до суду в інтересах держави з підстави наявності органу, що має повноваження на звернення з таким позовом до суду, суди повинні чітко вказати, до компетенції якого саме органу належить повноваження на звернення до суду та яким Законом це право передбачено.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у цій постанові також вказав на те, що звернення прокурора до суду у порядку адміністративного судочинства у цій справі слугує меті захисту суспільного інтересу у такій важливій сфері, як дотримання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог законодавства про надра та встановленого порядку надання спеціального дозволу на користування надрами, а тому за відсутності державного органу, уповноваженого на звернення з відповідним позовом до суду, прокурор, звертаючись до суду з цим позовом, діяв відповідно до вимог статті 53 КАС України та частини третьої статті 23 Закону №1697-VII.

Таким чином, доводи апеляційних скарг про відсутність у прокурора повноважень на звернення до суду із таким позовом не узгоджуються із висновками Верховного Суду, висловленими у даній справі.

Щодо підставності державної реєстрації робіт в Дергеонадра, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 39 Кодексу України про надра роботи і дослідження, пов`язані з геологічним вивченням надр, підлягають обов`язковій державній реєстрації та обліку з метою узагальнення і максимального використання результатів вивчення надр, а також запобігання дублюванню зазначених робіт. Державну реєстрацію та облік робіт і досліджень, пов`язаних з геологічним вивченням надр, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр. Порядок розпорядження геологічною інформацією встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України №263 від 14 червня 2013 року затверджено Порядок державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр.

Так, пунктом 1.1 передбачено, що цей Порядок установлює єдину процедуру державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр (далі - РДГВН), з метою запобігання їх дублюванню при подальшому вивченні геологічної будови надр, виявленні та оцінці запасів і якості корисних копалин, дослідженні екологічного стану геологічного середовища, з`ясуванні гірничотехнічних, гідрогеологічних та інших умов розробки родовищ корисних копалин і використання надр для цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин. Державна реєстрація РДГВН - офіційне свідчення про доцільність здійснення певних видів і обсягів робіт, які спрямовані на збільшення повноти геологічної, гідрогеологічної, інженерно-геологічної, геофізичної, еколого-геологічної та геохімічної вивченості надр.

Згідно із пунктом 1.2 дія цього Порядку регулює відносини, що виникають під час здійснення господарської діяльності з геологічного вивчення, у тому числі на стадії дослідно-промислової розробки, яка провадиться на ділянках надр, і поширюється на суб`єктів господарювання незалежно від форми власності, які мають намір проводити роботи і дослідження з геологічного вивчення надр у межах території України та її континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони.

Для цілей цього Порядку виконавцями РДГВН вважаються користувачі надр, визначені статтею 13 Кодексу України про надра.

Згідно з ст.13 Кодексу України про надра користувачами надр є підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

Відповідно до пункту 1.3 Порядку №263 державну реєстрацію РДГВН здійснює Державна служба геології та надр України відповідно до вимог цього Порядку шляхом проставлення відтиску штампа на переліку об`єктів робіт та досліджень з геологічного вивчення надр за формою №3-гр (далі - Перелік РДГВН) згідно з додатком до цього Порядку та внесення запису в журнал державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр.

Пунктом 1.4 Порядку №263 визначено, що державній реєстрації підлягають РДГВН, що проводяться на основі:

- діючого спеціального дозволу на користування надрами;

- затвердженого в установленому порядку пооб`єктного плану виконавця РДГВН;

- висновку щодо доцільності розподілу раніше затверджених запасів корисних копалин родовища (ділянки) на окремі об`єкти надрокористування, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з пунктом 1.7 Порядку №263 для проведення державної реєстрації виконавець РДГВН направляє заяву, до якої додаються такі документи:

- перелік РДГВН;

- копія документа, на основі якого проводяться РДГВН (спеціальний дозвіл на користування надрами, пооб`єктний план геологорозвідувальних робіт, геологічне (технічне) завдання, висновок щодо доцільності розподілу запасів тощо);

- ситуаційний план або картограма з контурами площ чи району проведення РДГВН (залежно від виду робіт та площі їх проведення).

Відповідно до пункту 3.5 Порядку №263 у державній реєстрації РДГВН може бути відмовлено, зокрема у разі невідповідності поданих документів вимогам пункту 1.7 цього Порядку.

Так, в постанові Верховного Суду від 03 грудня 2021 року у справі №0640/4277/18 зазначені висновки більш розширені та зазначено, що геологічне вивчення, як вид надрокористування на підставі спеціального дозволу на користування надрами, слід відрізняти від робіт та досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, які зареєстровані у Держгеонадрах України у відповідності до Порядку №263. Державна реєстрація РДГВН є одним із етапів отримання в майбутньому спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовища. Державній реєстрації підлягають РДГВН, що проводяться на основі, зокрема, висновку щодо доцільності розподілу раніше затверджених запасів корисних копалин родовища (ділянки) на окремі об`єкти надрокористування, затвердженого в установленому порядку. Для проведення державної реєстрації виконавець РДГВН направляє заяву, до якої додаються документи, передбачені пунктом 1.7 наказу № 263. У разі невідповідності поданих документів вимогам пункту 1.7 розділу І цього Порядку у державній реєстрації РДГВН може бути відмовлено.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до наявного у справі Паспорту №11 родовища торфу "Ямни" та змісту складеного експедицією ГО "Півнівукргеологія" у 1985 році "Отчета о детальной разведке торфяного месторождения Ямны (Овручский район, Житомирськой области УССР" родовище торфу "Ямни" складається з двох відокремлених ділянок. Загальна площа родовища "Ямни" - 37 га. Межі промислової розробки по глибині залягання - 0,9 м - 251,2 га. Балансові запаси торфу по всій площі родовища "Ямни" - 702 тис.тон.

У 2017 році ТОВ "Софія_Гамма" відповідно до договору №70/11 від 18.05.2017 придбало у Держгеонадра право на користування узагальненою геологічною інформацією (геологічний звіт: "Отчет о детальной разведке торфяного месторождения Ямны (Овручский район, Житомирськой области УССР" (Киевская ГРЭ, об-ние Северукргеология, авторы Л.И.Никифорчак, Э.И.Сидоренко, 1986 год) по родовищу торфу "Ямни", що розташоване в Овруцькому районі, Житомирської області.

23.05.2017 року ТОВ "Геопроф" складено Висновок №15/7 про доцільність розподілу раніше затверджених запасів корисних копалин Південної ділянки родовища "Ямни", складанням ТЕД розробки запасів торфу та звіту з попередньої геолого-економічної оцінки Південної ділянки родовища торфу "Ямни".

06 червня 2017 року між ТОВ "Софія-Гама" та ТОВ Геопроф" укладено договір №42/17 на виконання робіт з "Попередня геолого-економічна оцінка родовища торфу "Ямни" в Овруцькому районі, Житомирської області".

У подальшому погоджено та затверджено Технічне завдання на попередню геолого-економічну оцінку Південної ділянки родовища торфу "Ямни", з метою визначення доцільності його розробки в сучасних економічних умовах.

Доцільність проведення робіт з попередньої оцінки зазначеного родовища торфу визначено Держгеонадрами під час реєстрації проведення робіт і досліджень (форма 3-гр). Державний реєстраційний номер об`єкта РГВН У-17-336/1 від 12.06.2017.

Так, відповідачем, за державним реєстраційним номером У-17-336/1 від 12.06.2017, проведена державна реєстрація Товариству з обмеженою відповідальністю "Софія-Гамма" робіт з попередньої геолого-економічної оцінки (ГЕО-2) у вигляді техніко-економічної доповіді (ТЕД) Південної ділянки родовища торфу "Ямни" площею 173,4 га.

Як підтверджується матеріалами справи, ТОВ "Софія-Гамма" подано заяву на реєстрацію геологорозвідувальних робіт на родовищі торфу "Ямни" Овруцького району Житомирської області з пакетом документів, перелік яких відповідав вимогам Порядку №263, а отже у відповідача були відсутні правові підстави відмовляти у реєстрації РДГВН.

Виходячи з вищенаведеного, виконавцю РДГВН, на час звернення до Держгеонадр з заявою про держреєстрацію РДГВН (2017 рік), не потрібно було мати відповідний спецдозвіл, оскільки висновок про доцільність розподілу раніше затверджених запасів корисних копалин родовища (ділянки) на окремі об"екти надрокористування, як окрема підстава, визначена п.1.4 Порядку №263 і діяла до 2020 року - часу виключення її законодавцем) та надавала можливість державної реєстрації РДГВН без наявності спеціального дозволу на користування надрами.

Суд першої інстанції надаючи правову оцінку правомірності державної реєстрації РДГВН, дійшов хибного висновку, що виконавцями зазначених РДГВН, зокрема ГЕО-2, можуть бути виключно особи, які вже мають спецдозвіл на право приступати до використання надр.

Що стосується законності рішення колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин, оформленого протоколом №4058 від 31 серпня 2017 року то колегія суддів з цього приводу зазначає наступне.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 38 Кодексу України про надра при геологічному вивченні надр повинні забезпечуватися достовірність визначення кількості та якості запасів усіх корисних копалин і наявних у них компонентів, геолого-економічна оцінка родовищ корисних копалин.

Статтею 45 Кодексу України про надра закріплено, що для визначення промислової цінності родовищ і оцінки запасів корисних копалин по кожному родовищу встановлюються кондиції на мінеральну сировину, що становлять сукупність вимог до якості і кількості корисних копалин, гірничо-геологічних та інших умов розробки родовища.

Порядок розробки кондицій на мінеральну сировину встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Запаси корисних копалин розвіданих родовищ, а також запаси корисних копалин, додатково розвіданих у процесі розробки родовищ, підлягають експертизі та оцінюються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22 грудня 1994 року №865 затверджено Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин.

Положення №865 визначає порядок і умови проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин. Основними завданнями державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин є оцінка достовірності запасів корисних копалин і наявних у них корисних компонентів на основі дослідження та аналізу матеріалів геологічного вивчення надр щодо закономірностей формування й розміщення покладів корисних копалин, їх речовинного складу й технологічних властивостей, гірничо-геологічних, гідрогеологічних та інших умов залягання.

Як передбачено пунктом 6 Порядку №865 державній експертизі та оцінці підлягають запаси корисних копалин усіх розвіданих родовищ, у тому числі техногенних, а також запаси корисних копалин, що додатково розвідані в процесі розроблення родовищ, та запаси, що залишаються в надрах у разі ліквідації гірничодобувного підприємства.

Згідно із пунктом 7 Порядку №865 державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться на підставі звітів, які містять в собі матеріали з геологічного вивчення родовищ корисних копалин, підрахунок їх запасів та техніко-економічне обґрунтування промислового значення (далі - геолого-економічна оцінка).

Відповідно до ступеня вивчення родовища корисних копалин державна експертиза може проводитися за матеріалами геолого-економічної оцінки:

- початково оцінених ділянок надр;

- попередньо оцінених родовищ корисних копалин;

- родовищ корисних копалин, підготовлених до промислового освоєння; родовищ корисних копалин, що перебувають в експлуатації (пункт 8 Порядку № 865).

Приписами пункту 9 Порядку №865 визначений перелік інформації, яку мають містити матеріали геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин.

Пунктом 10 Порядку №865 визначено, що вимоги до змісту, оформлення і порядку подання для державної експертизи та оцінки матеріалів геолого-економічної оцінки запасів родовищ конкретних видів корисних копалин затверджуються Державною комісією України по запасах корисних копалин.

Техніко-економічне обґрунтування показників (параметрів) кондицій для підрахунку запасів корисних копалин розробляються для кожного родовища, матеріали щодо якого подаються на державну експертизу (пункт 11 Порядку).

Згідно із пунктом 16 Порядку № 865 матеріали геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин подаються до Державної комісії України по запасах корисних копалин користувачами надр або уповноваженими ними особами.

Згідно із пунктом 23 Положення №865 експертні висновки розглядаються на попередніх засіданнях ДКЗ, на яких опрацьовуються проекти її рішень, визначається перелік додаткових документів, відомостей, розрахунків, експертних висновків, необхідних для прийняття остаточного рішення. Рішення ДКЗ, що приймаються на пленарних засіданнях і оформляються протоколами, спрямовуються на реалізацію єдиної науково-технічної політики щодо проведення геолого-економічної оцінки, державного обліку і забезпечення повноти використання запасів родовищ корисних копалин, визначення ступеня їх підготовленості до промислового освоєння відповідно до законодавства.

Пунктом 24 Порядку №865 передбачено, що у разі коли подані на державну експертизу та оцінку матеріали геолого-економічної оцінки не дають змоги достовірно оцінити кількість або якість запасів корисних копалин, їх промислове значення, гірничо-геологічні та інші умови залягання або коли склад і зміст зазначених матеріалів не відповідає вимогам відповідних нормативно-правових актів, Державна комісія України по запасах корисних копалин утримується від оцінки запасів корисних копалин і всі подані матеріали повертає замовнику.

22.08.2017 року з метою проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин за матеріалами попередньої геолого-економічної оцінки (ГЕО) запасів торфу Південної ділянки родовища "Ямни" ТОВ "Софія-Гамма" звернулося до ДЗК з листом про розгляд матеріалів звіту "Попередня геоглого-економічна оцінка Південної ділянки родовища торфу "Ямни" в Овруцькому та Олевському районах Житомирської області".

До листа Товариством на розгляд до Державної комісії України по запасах корисних копалин подано:

- звіт «Попередня геолого-економічна оцінка Південної ділянки родовища торфу «Ямни» в Овруцькому та Олевському районах Житомирської області» (відповідальний виконавець Коваленко О.В., ТОВ «Геопроф»);

- технічне завдання на виконання робіт з попередньої геолого-економічної оцінки торфу Південної ділянки родовища «Ямни»;

- договір про купівлю-продажу права на користування геологічною інформацією № 70/11 від 18.05.2017 з детальної розвідки родовища торфу «Ямни»;

- державна реєстрація проведених робіт і досліджень з геологічного вивчення надр (форма 3-гр) за номером РГВН У-17-336/1 від 12.06.2017;

- протокол засідання ТОВ «Софія - Гамма» та представників ТОВ «Геопроф» з розгляду матеріалів звіту «Попередня геолого-економічна оцінка Південної ділянки родовища торфу «Ямни» в Овруцькому та Олевському районах Житомирської області»;

- висновки експертів ДКЗ ;

- відповіді на зауваження експертів;

- таблиця розрахунку грошового потоку від розробки запасів Південної ділянки родовища торфу "Ямни".

23.08.2017 року між ДКЗ України та ТОВ «Софія - Гамма» було укладено договір №322 на проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин за матеріалами попередньої геолого-економічної оцінки (ГЕО) запасів торфу Південної ділянки родовища "Ямни" відповідно до Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин (затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 р. №865).

31.08.2017 року ДКЗ України проведено засідання по розгляду поданих ТОВ «Софія - Гамма» матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки (ГЕО) запасів торфу Південної ділянки родовища "Ямни" (державний реєстраційний номер У-17-336/1), які були оформлені у вигляді Техніко-економічної доповіді (ТЕД).

На відміну від "Отчета о детальной разведке торфяного месторождения "Ямны" від 1985 р. сформовано окремий об"єкт надрокористування - Південна ділянка родовища торфу "Ямни" з меж якої виключені площі, зайняті під меліоративними каналами та заказником місцевого значення "Словечанський кряж". Відповідно запаси торфу цих площ також були виключені з підрахунку балансових запасів торфу.

Крім того, запаси Південної ділянки родовища торфу "Ямни" апробовано по контуру промислової глубини (потужності) торфу 0,7 м. (а не 0,9 м. як у "Отчете" від 1985р.) по визначеній у формі №3-гр та зарпеєстрованій Держгеонадрами 12.06.2017 року за номером У-17-336/1 ділянці надр площею 173,4 га (а не 251,2 га - як у "Отчете" від 1985р.).

При цьому, підрахунок запасів ДКЗ проведено по показнику вологості торфу 40%, тоді як в "Отчете" від 1985 р. рівень вологості - 89,85%.

За результатами розгляду Попередньої ГЕО, ДЗК України апробував балансові запаси торфу Південної ділянки родовища "Ямни" у кількостьі 332,6 тиис.т. - загальні запаси, з них - 298,4 тис.т. - видобувні, тоді як згідно з "Отчетом" 1985р. балансові запаси усього родовища "Ямни" оцінювались у 702 тис.т.

Визнано Південну ділянку родовища "Ямни" підготовленою до подальших тгеолого-розвідувальних трорбіт та промислового освоєння на умовах економічного рпозвитку.

Також ДКЗ зобов"язала ТОРВ "Софія-Гамма":

- до початку видобувних робіт виконати радіаційну-гігієнічну оцінку корисних копалин;

- виконати протягом 3-х років Детальну ГЕО запасів торфу Південної ділянки родовища "Ямни" та подати матеріали на затвердження ДКЗ;

- на підставі п.26 Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр - проводити експлуатаційну розвідку запасів торфу Південної ділянки родовища "Ямни".

27.12.2018 року Держгеонадрами України на підставі пп.1 п.8 Порядку надання спеціальних ьдозволів на користування надрами та протоколу ДКЗ №4058 від 31.08.2017 року ТОВ "Софія-Гамма" видлано Спеціальний дозвіл на користування надрами - видобування торфу (промислова розробка родовища) частини №1 та №2 Південної ділянки родовища "Ямни" на площі 137,8 га з балансовими запасами 332,62 тис.т.

Особливими умовами спецдозволу визначено:

- протягом 3-х років ТОВ "Софія-Гамма" виконати Детальну ГЕО запасів торфу Південної ділянки родовища "Ямни" та затвердити запаси торфу в ДКЗ України;

- виконати вимоги Мінприроди, викладені у листі від 17.10.2018 року №5/4-11/11176-18.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що матеріалами справи підтверджено здійснення ТОВ "Софія-Гамма" за власні кошти геологічного вивчення ділянки надр та підрахунку запасів корисних копалин, який затверджено ДКЗ. При цьому, рішення ДКЗ, оформлене протоколом №4058 від 31 серпня 2017 року прийнято на підставі належно поданих ТОВ Софія - Гамма документів, а відсутність спеціального дозволу на користування надрами у ТОВ «Софія - Гамма», на момент подання на розгляд матеріалів геолого-економічної оцінки Південної ділянки родовища «Ямни», у нашому випадку, не свідчить про порушення ДКЗ України вимог діючого законодавства при прийнятті на розгляд таких матеріалів.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про правомірність протоколу ДКЗ від 07.12.2016 №3745.

Щодо рішення Житомирської обласної ради.

Згідно із статтями 2, 4, 10 Закону України від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" (Закон №280/97-ВР) обласні ради, це орган місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад, сіл, селищ міст у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільським, селищним, міським радам. Їх діяльність базується на принципах: народовладдя, законності, гласності, колегіальності, поєднання місцевих і державних інтересів; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб, тощо.

Відповідно до ст.33 Закону 280/97-ВР до повноважень обласної ради у сфері регулювання земельних відносин та охорони навколишнього природного середовища належить, у тому числі, погодження клопотань про надання дозволу на спеціальне використання природних ресурсів загальнодержавного значення.

Згідно із п.22 ч.1 ст.43 Закон 280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються відповідно до закону питання про надання дозволу на спеціальне використання природних ресурсів відповідно районного, обласного значення, а також про скасування такого дозволу.

Отже, словосполучення «відповідно до закону» передбачають прийняття рішення з урахуванням вимог законодавства.

Відповідно до статті 56 Кодексу України про надра основними вимогами в галузі охорони надр є, у томі числі (…), додержання встановленого законодавством порядку надання надр у користування і недопущення самовільного користування надрами.

Колегія суддів зауважує, що ТОВ «Софія-Гамма» надано Житомирській обласній раді повний пакет документів, що передбачений Порядком №615 за результатами розгляду якого, у строки, встановлені чинним законодавством України, обласною радою прийнято рішення від 25.10.2018 №1277 «Про розгляд звернення Державної служби геології та надр України №19932/03/12-18 від 04.10.2018 щодо погодження надання спеціального дозволу на користування надрами ТОВ «Софія-Гамма».

Обґрунтовуючи наявність підстав для скасування вказаного рішення Житомирської обласної ради, позивач посилається виключно на протиправність протоколу ДКЗ від 31.08.2017 №4058, щодо якого рішення Житомирської обласної ради має похідний характер.

Оскільки у ході апеляційного розгляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про правомірність протоколу ДКЗ від 31.08.2017 №4058 то відсутні підстави для визнання протиправним та скасування й рішення Житомирської обласної ради від 25.10.2018 №1277 «Про розгляд звернення Державної служби геології та надр України №19932/03/12-18 від 04.10.2018 щодо погодження надання спеціального дозволу на користування надрами ТОВ «Софія-Гамма».

Крім того, апеляційний суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що здійснення правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів, спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, одним із суттєвих елементів принципу верховенства права є принцип юридичної визначеності. Цей принцип має різні прояви. Зокрема, він є одним з визначальних принципів «доброго врядування» і «належної адміністрації» (встановлення процедури і її дотримання), частково співпадає з принципом законності (чіткість і передбачуваність закону, вимоги до «якості» закону).

Наприклад, у пунктах 70-71 рішення по справі «Рисовський проти України» (заява № 29979/04) Європейський Суд з прав людини, аналізуючи відповідність мотивування Конвенції, підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування», зазначивши, що цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), заява № 33202/96, пункт 120, «Онер`їлдіз проти Туреччини» (Oneryildiz v. Turkey), заява № 48939/99, пункт 128, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), № 21151/04, пункт 72, «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, пункту 51). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, пункт 74, «Тошкуца та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, пункт 37) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини» (Oneryildiz v. Turkey), пункт 128, та «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), пункт 119).

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява №10373/05, пункт 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (там само). З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, пункт 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), пункту 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), пункт 58, «Ґаші проти Хорватії» (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, пункт 40, «Трґо проти Хорватії» (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, пункт 67). У контексті скасування помилково наданого права на майно принцип «належного урядування» може не лише покладати на державні органи обов`язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку (наприклад, рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), пункту 69), а й потребувати виплати відповідної компенсації чи іншого виду належного відшкодування колишньому добросовісному власникові (зазначені вище рішення у справах «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), пункт 53 та «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscut

Апеляційний суд зазначає, що дії заступника прокурора Житомирської області щодо подання позовної заяви у даній справі не узгоджуються із принципами юридичної визначеності та належного урядування, адже за своїм змістом не спрямовані на захист інтересів держави та призводять до втручання до законної діяльності ТОВ «Софія-Гамма».

У відповідності із ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п.2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Зважаючи на те, що рішення суду першої інстанції є незаконним та необґрунтованим, що призвело до неправильного вирішення справи, рішення суду першої інстанції належить скасувати і ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Софія-Гамма", Державної служби геології та надр України, Державної комісії України по запасах корисних копалин, Житомирської обласної ради задовольнити повністю.

Рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 10 травня 2019 року у справі за адміністративним позовом Заступника керівника Житомирської обласної прокуратури в інтересах держави до Державної служби геології та надр України, Державної комісії України по запасах корисних копалин, Житомирської обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Софія-Гамма" про визнання протиправними та скасування державної реєстрації робіт і досліджень, протоколу №4058 від 31.08.2017, рішення №1277 від 25.10.2018 - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою відмовити Заступнику керівника Житомирської обласної прокуратури в задоволенні позову.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 09 березня 2023 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Ватаманюк Р.В. Сапальова Т.В.