Справа № 380/4041/23
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2023-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/4041/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 березня 2023 року м. Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Карп`як Оксана Орестівна перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (79007, Львівська область, площа Генерала Григоренка, 3, м. Львів, Львівська область; ) в якому просить суд:

- визнати порушення права позивача на інформацію Головним управлінням Національної поліції у Львівській області, а саме: ненадання відповіді на запит на отримання публічної інформації від 27.01.2023 відносно питання №1 запиту та порушення права на своєчасність отримання повної запитуваної інформації, щодо запиту від 27.01.2023;

- зобов`язати відповідача повторно розглянути запит від 27.01.2023 та надати повну і точну інформацію.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Положеннями ст.ст.160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено форму та зміст адміністративного позову, встановлено вимоги до позовної заяви, а також документи, які слід додавати до такої.

За змістом ч.3 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем не додано до позовної заяви доказів сплати судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Водночас, 06.03.2023 на адресу суду від позивача надійшла заява щодо звільнення від сплати судового збору, в якій посилається на неспроможність його сплати, оскільки він займається безоплатною громадською діяльністю в інтересах суспільства та задля посилення громадянських прав в Україні і його судові позови стосуються такої діяльності.

До клопотання позивачем долучено копію Витягу з реєстру територіальної громади Брагинівської територіальної громади; копію довідки Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, з якої вбачається, що станом на 10.02.2023 року ОСОБА_1 не перебуває а обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, як отримувач пенсії відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування»; відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 22.02.2023 за період з першого кварталу 2022 року по четвертий квартал 2022 року, з якої вбачається сума нарахованого доходу у розмірі 605 грн.; копію довідки АТ КБ «Приватбанк» про залишок станом на 06.03.2023 коштів по рахунку позивача (8,61 грн).

Позивач наполягає саме на звільненні його від сплати судового збору, можливість розстрочення сплати судового збору чи зменшення його розміру заперечує.

Згідно з частиною другою статті 132 КАС розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Законом «Про судовий збір» визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Пільги щодо сплати судового збору встановлено статтею 5 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, стаття 8 зазначеного Закону передбачає, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Позивач не надав суду доказів наявності у нього пільг щодо сплати судового збору, встановлених статтею 5 Закону України «Про судовий збір». Питання ж звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду, навіть за наявності однієї з визначених статтею 8 цього Закону умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Наведені позивачем доводи щодо неспроможності сплати судового збору в цій справі через ініціювання ним у зв`язку з громадською діяльністю інших судових справ та додані до позовної заяви матеріали не дають підстав для висновку про необхідність звільнення позивача від сплати судового збору за подання даної позовної.

Аналогічного висновку щодо вказаних позивачем доводів дійшла Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 29 вересня 2022 року у справі № 990/47/22 розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу та рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 18 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Верховної Ради України про зобов`язання вчинити дії, яку суд враховує в силу вимог ч. 5 ст. 242 КАС України.

Окрім цього, суд зауважує, що позивач є особою працездатного віку, даних, щодо того, що за станом здоров`я він не може працювати у суду немає.

Статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (заява № 28249/95) «право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя».

Згідно з ч.1 ст.3, ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI, судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023 встановлено у розмірі 2684,00 грн.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60 грн.).

Як видно зі змісту позовної заяви, позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру, таким чином, сума судового збору за подання позовної заяви становить 1073,60 грн.

Оскільки, в матеріалах позовної заяви відсутня квитанція про сплату позивачем судового збору, або документи, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону, наведене вище свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.1 ст.169 вищевказаного Кодексу, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, враховуючи виявлені недоліки, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачу встановити спосіб і строк їх усунення. Роз`яснити позивачу, що у випадку усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя , -

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в мотивувальній частині ухвали десять днів з дня отримання копії ухвали у такий спосіб: скерувати на поштову адресу Львівського окружного адміністративного суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) заяву про усунення недоліків позовної заяви (вказати номер справи та прізвище судді), до якої додати:

- доказ сплати судового збору в сумі 1073,60 грн.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Карп`як Оксана Орестівна