Справа № 520/5591/22
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2023-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м.Харків

06 березня 2023 р. № 520/5591/22

Харківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Лариси Мар`єнко, розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог від 24.08.2022, просить суд:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2) з призначення та проведення службового розслідування стосовно пожежного-рятувальника 22-ї ДПРЧ 3-го ГУ ДСНС України в Харківській області ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ ІНФОРМАЦІЯ_1 від 22.03.2022 №139 "Про накладення дисциплінарного стягнення", відповідно до якого пожежного-рятувальника 22-ї ДПРЧ 3-го ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_1 звільнено зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту;

- визнати протиправним та скасувати наказ ІНФОРМАЦІЯ_1 від 23.03.2022 №143 о/с "По особовому складу", в частині звільнення зі служби в запас Збройних Сил України (з постановкою на військовий облік) за п.п.6 п.176 Положення про проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593, сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 22 ДПРЧ 3 ДПРЗ;

- поновити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді пожежного-рятувальника 22-ї ДПРЧ 3-го ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області;

- зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (код ЄДРПОУ НОМЕР_2) виплатити на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу починаючи з 21.03.2022 по дату поновлення на службі.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не погоджується з діями відповідача про призначення та проведення відносно нього службового розслідування, а також вважає незаконним та безпідставним наказ ІНФОРМАЦІЯ_1 від 22.03.2022 №139 про накладення на нього дисциплінарного стягнення, наказ від 23.03.2022 №143 о/с в частині звільнення його зі служби в Державній службі України з надзвичайних ситуацій. На думку позивача, дії та рішення відповідача порушують його права, є необґрунтованими та незаконними. Вказує, що невихід на роботу мав місце у зв`язку з окупацією військовослужбовцями Російської Федерації в перші години збройної агресії проти України території місця проживання позивача та неможливістю безпечної евакуації з с.Руські Тишки.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 08.08.2022 відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України, та запропоновано відповідачу надати відзив на позов. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачу - заперечення протягом п`яти календарних днів з моменту отримання відповідних документів.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана відповідачу до електронного кабінету через систему "Електронний суд", що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Представник відповідача - Д.Тимошко, надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що відповідач у спірних правовідносинах діяв на підставі, у спосіб та у межах чинного законодавства. Сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 24.02.2022 за сигналом "Тривога.Збір" до місця служби у ІНФОРМАЦІЯ_2 у Харківській області не прибув. На момент початку бойових дій знаходився за місцем мешкання: АДРЕСА_1 . В подальшому на службу протягом 13 добових чергувань не виходив, на зв`язок з керівництвом весь час відсутності на службі не виходив. Таким чином позивач допустив грубе порушенням службової дисципліни, в результаті чого був звільнений зі служби.

У відповідь на відзив представник позивача вказав, що викладені відповідачем заперечення на позов є безпідставними, надуманими. Так, відповідачем не надано доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку проти інтересів служби, які можна було б кваліфікувати як порушення присяги служби цивільного захисту, не надано доказів доведення до відома ОСОБА_1 наказу керівництва прибути до місць несення служби. Зазначені факти свідчать про поверхневість проведення службового розслідування та передчасність висновків про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Оскільки на території м.Харкова з 24.02.2022 ведуться активні бойові дії, існує постійна ракетна загроза та перебої в мережі електропостачання, суд розглядає справу за наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем обставини, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Позивач - ОСОБА_1 , з 17.05.2019 проходить службу в органах і підрозділах цивільного захисту.

З 06.07.2021 сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 обіймав посаду пожежного-рятувальника 22 ДПРЧ 3ДПРЗ, що підтверджується наказом Головного управління ДСНС у Харківській області від 06.07.2021 №270 о/с.

Наказом ІНФОРМАЦІЯ_1 від 24.02.2022 №64 "Про призначення службового розслідування", на підставі рапорту начальника 22 ДПРЧ 3ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області від 24.02.2022 за фактом грубого порушення службової дисципліни, що виразилось у невиході на службу без поважних причин пожежного-рятувальника 22 ДПРЧ 3 ОСОБА_1 , створено комісію для проведення службового розслідування та призначено провести службове розслідування.

21.03.2022 начальником 3 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області М.Петровим затверджено висновок службового розслідування відносно до якого, комісією підтверджено факт невиходу на службу в умовах введення воєнного стану державна служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника ІНФОРМАЦІЯ_2 у Харківській області та запропоновано клопотати перед начальником ГУ ДСНС України у Харківській області про накладення на сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту.

Наказом ІНФОРМАЦІЯ_1 від 22.03.2022 №139 (по особовому складу) за невихід на службу без поважних причин сержанта цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 22 ДПРЧ 3ДПРЗ, притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту.

Наказом ІНФОРМАЦІЯ_1 від 23.03.2022 №143 (по особовому складу) відповідно до пункту 173 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 року №593, сержанта цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 22 ДПРЧ 3ДПРЗ, з 23 березня 2022 року, звільнено із служби в запас Збройних Сил (з постановкою на військовий облік) за підпунктом 6 пункту 176 (у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу).

Вважаючи дії відповідача щодо призначення та проведення службового розслідування та накази про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби протиправними та необґрунтованими, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами спору, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною шостою статті 43 Конституції України передбачено, що громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Приписами ч.2 та 3 ст. 101 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України. На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

Згідно п.1 ч.1 ст.103 Кодексу цивільного захисту України щодо проходження служби цивільного захисту може бути укладено: контракт про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту.

Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 №593 (далі по тексту - Положення №593) визначається порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та регулюються питання, пов`язані з перебуванням громадян України (далі - громадяни) у добровільному порядку в резерві служби цивільного захисту.

Пунктом 45 Положення №592 визначено, що контракт про проходження служби цивільного захисту - це письмова угода, що укладається на добровільній основі між громадянином та державою, від імені якої виступає ДСНС, для встановлення правових відносин між сторонами під час проходження такої служби.

Відповідно до п.176 Положення №593 контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту: 1) у зв`язку із закінченням строку контракту, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні; 2) за віком - у разі досягнення граничного віку перебування на службі, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні; 3) за станом здоров`я - на підставі висновку центральної лікарсько-експертної комісії ДСНС про непридатність або обмежену придатність до служби; 4) у зв`язку із скороченням штатів - у разі неможливості використання на службі у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційно-штатних заходів, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два місяці; 5) відповідно до заяви особи, яка звільняється у зв`язку із сімейними обставинами або з інших поважних причин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України; 6) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу; 7) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту керівництвом відповідного органу чи підрозділу цивільного захисту; 8) у зв`язку з набранням законної сили обвинувальним вироком суду; 9) у зв`язку з призовом на строкову військову службу на підставі рішення районної (міської) призовної комісії; 10) у разі неможливості переведення на іншу посаду у зв`язку з прямим підпорядкуванням близькій особі; 10-1) у разі наявності реального чи потенційного конфлікту інтересів, який має постійний характер і не може бути врегульований в інший спосіб; 11) у зв`язку з набуттям громадянства іноземної держави; 12) в інших випадках, передбачених законом.

У даних спірних правовідносинах позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та звільнено зі служби на підставі пп.6 п.176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 №593 - у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу.

Відповідно до п.80 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту або через службову невідповідність є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарного впливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту.

Пунктом 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593, визначено, що особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; повідомляти безпосередньому керівникові (начальникові) про місце свого перебування під час відпустки та у разі відсутності на службі з інших поважних причин (перебування на лікарняному тощо).

Відповідно до вимог частини 1 ст.101 Кодексу цивільного захисту України служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Судом під час розгляду адміністративної справи з висновку службового розслідування встановлено, що: "24 лютого 2022 року з зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України №64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Також 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави Законом України №2102-ІХ затверджено Указ Президента України №69 "Про мобілізацію". Згідно указу Збройні Сили України, інші військові формування, зокрема, Оперативно-рятувальна служба цивільного захисту переведена на організацію і штати воєнного часу.

Згідно розпорядження керівництва Головного управління та оперативно-координаційного центру Головного управління особовому складу гарнізону служби надано вказівку 24.02.2022 року прибути на службу з метою приведення підрозділів у готовність до виконання завдань за призначенням за сигналом "ТРИВОГА.ЗБІР".

24 лютого 2022 року пожежний-рятувальник 22 ДПРЧ 3 ОСОБА_1 не прибув до місця служби у ІНФОРМАЦІЯ_2 у Харківській області за сигналом "ТРИВОГА.ЗБІР". На момент початку бойових дій 24.02.2022 пожежний-рятувальник 22 ДПРЧ 3 ОСОБА_1 знаходився за місцем мешканням: АДРЕСА_1 . В подальшому не виходив на службу протягом 13 добових чергувань, про що були складені акти. Керівництво підрозділу були здійсненні спроби з`ясувати місце знаходження ОСОБА_1 шляхом телефонних дзвінків йому та відомі номери телефонів його рідних, але на даний час ані він, ані члени родини на зв`язок не виходять. За наявною у підрозділі інформацією пожежний-рятувальник 22 ДПРЧ 3 ОСОБА_1 мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за попередньою інформацією с.Руські Тишки є тимчасово окупованою територією військами РФ. Таким чином пожежний-рятувальник 22 ДПРЧ 3 ОСОБА_1 допустив порушення вимог Закону України "Про правовий режим воєнного стану в Україні" в редакції від 19.02.2022 №389-VIII, Указів Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про ведення воєнного стану в Україні" та від 24.02.2022 №69/2022 "Про загальну мобілізацію", Присягу служби цивільного захисту та умов контракту про проходження служби цивільного захисту."

Відсутність позивача на місці служби також підтверджується актами про невихід на службу від 24.02.2022, від 03.03.2022, від 11.03.2022, від 19.03.2022, за підписом заступника начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 у Харківській області ОСОБА_5, начальника караулу ІНФОРМАЦІЯ_2 у Харківській області ОСОБА_6, начальника караулу ІНФОРМАЦІЯ_2 у Харківській області ОСОБА_7.

Зі змісту актів про невихід позивача на службу від 24.02.2022, від 03.03.2022, від 11.03.2022, від 19.03.2022 встановлено, що начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 у Харківській області ОСОБА_8 здійснювалися спроби з`ясувати обставини та причини неприбуття на службу пожежного-рятувальника ІНФОРМАЦІЯ_2 у Харківській області сержанта цивільного захисту ОСОБА_1 за номером (НОМЕР_3), але абонент знаходився поза зоною досяжності.

Висновками службового розслідування підтверджено вчинення позивачем грубого дисциплінарного проступку, що полягає в ухиленні від проходження служби, невихід на службу, неприбуття до підрозділу в уведення воєнного стану в Україні, ненадання керівництву підрозділу термінової достовірної інформації щодо свого місцезнаходження та переміщення, є прямим порушенням службової дисципліни в розумінні 8 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту та Присяги служби цивільного захисту.

Звертаючись до суду з позовом, позивач стверджує, що дисциплінарне провадження проведено поверхнево з значними процедурними порушеннями.

Даючи оцінку діям відповідача щодо необхідності та порядку проведення службової перевірки, суд виходить з такого.

Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджена Наказом Міністерства внутрішніх справ України 05.05.2015 №515 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 20.05.2015 за №582/27027, визначає порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі - особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення.

Метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.

Рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення.

У наказі про призначення службового розслідування зазначаються підстави для призначення службового розслідування, особа (якщо вона встановлена), стосовно якої воно має бути проведено, та особа (особи), якій(им) доручено його проведення.

Проведення службового розслідування доручається посадовій особі, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду, ніж особа, щодо якої призначається службове розслідування.

Посадовій особі (членам комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, надається право:

запрошувати особу рядового або начальницького складу, стосовно якої проводиться службове розслідування, а також інших посадових осіб органів і підрозділів цивільного захисту, які обізнані або причетні до фактів чи дій (бездіяльності), що стали підставами для призначення службового розслідування, для одержання від них усних або письмових пояснень, інших документальних матеріалів, що стосуються порушення службової дисципліни. Форма письмового пояснення викладена в додатку до цієї Інструкції;

здійснювати фіксацію технічними засобами за згодою особи, з якою проводиться бесіда, її усних пояснень. Така згода оформлюється в письмовому вигляді, підписується опитуваним та приєднується до матеріалів службового розслідування;

уносити пропозиції начальнику, який призначив службове розслідування, щодо залучення (за потреби і з відома відповідних керівників) інших фахівців та посадових осіб органів і підрозділів цивільного захисту, які не перебувають на службі цивільного захисту, але володіють науковими, технічними та іншими спеціальними знаннями, для надання ними консультацій, а також письмових висновків з питань, що виникають під час проведення службового розслідування;

ознайомлюватися й вивчати в установленому порядку відповідні документи, що стосуються порушення службової дисципліни, а за потреби - знімати у встановленому порядку з них копії й долучати до матеріалів службового розслідування;

звертатися з клопотанням до начальника, який призначив службове розслідування, про необхідність отримання від інших органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, юридичних і фізичних осіб матеріалів або інформації стосовно порушення службової дисципліни;

у разі необхідності проведення значного обсягу дій письмово звертатися до начальника, який призначив службове розслідування, про продовження строку службового розслідування;

уносити начальнику, який призначив службове розслідування, пропозиції щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту та виду дисциплінарного стягнення;

у разі незгоди з рішенням голови або інших членів комісії щодо встановлених фактів, визначення ступеня відповідальності винних або з інших принципових питань подавати мотивований рапорт (доповідну записку) на ім`я начальника, який призначив службове розслідування, у якому викладати свою думку та пропозиції щодо результатів розслідування.

Обов`язки посадової особи (членів комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування:

дотримуватися вимог чинного законодавства України при проведенні службового розслідування, уживати необхідних заходів щодо недопущення порушення прав та законних інтересів учасників службового розслідування;

доповідати начальнику, який призначив службове розслідування, про виявлені порушення законодавства, вимог нормативно-правових актів, а також інші недоліки. Виявляти та досліджувати причини і умови, що сприяли скоєному порушенню службової дисципліни, готувати пропозиції щодо їх усунення;

у разі відмови опитуваної особи надати пояснення в обов`язковому порядку документально засвідчити таку відмову складанням акта. Акт засвідчується підписами не менше трьох осіб, одна з яких є особою (членом комісії), якій (якому) доручено проведення службового розслідування;

у разі відмови особи надати пояснення на підставі статті 63 Конституції України цей факт документується за допомогою проставляння нею підпису на бланку пояснення без складання акта. Факт відмови від надання пояснень відображається у висновку, що складається за результатами проведеного службового розслідування;

підготувати та подати на розгляд і затвердження начальнику, який призначив службове розслідування, висновок, підготовлений за його результатами;

після затвердження висновку службового розслідування за письмовим рапортом посадової (посадових) особи (осіб) рядового або начальницького складу, стосовно якої (яких) проводилося службове розслідування, знайомити її (їх) із затвердженим висновком службового розслідування, а також з окремими матеріалами, зібраними в процесі його проведення в частині, яка її (їх) стосується, з дотриманням вимог чинного законодавства України;

за дорученням начальника, який призначив службове розслідування, інформувати заінтересованих осіб на їх вимогу про його результати;

посадова особа (члени комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, персонально відповідає(ють) за повноту, всебічність, об`єктивність та неупередженість зроблених висновків, а також нерозголошення відомостей, що стосуються чи можуть вплинути на проведення службового розслідування, зачіпають права і законні інтереси чи свободи осіб рядового або начальницького складу, стосовно яких воно проводиться.

Особа рядового або начальницького складу, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право:

знати підстави для призначення службового розслідування, яке проводиться щодо неї;

брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі надавати усні чи письмові пояснення, документи, робити заяви, вимагати додаткового вивчення пояснень осіб, які обізнані або причетні до порушення службової дисципліни, а також в опитуванні інших осіб, яким відомі обставини, що вивчаються під час службового розслідування;

звертатися з клопотанням про витребування й долучення до матеріалів службового розслідування нових документів, інших матеріальних носіїв інформації;

висловлювати письмові зауваження щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності посадових осіб, які його проводять;

не надавати будь-яких пояснень щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено чинним законодавством України;

за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними під час його проведення, у частині, яка її стосується;

оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки і в порядку, що визначені чинним законодавством України.

Посадові особи органів і підрозділів цивільного захисту зобов`язані всебічно сприяти проведенню службового розслідування, надавати правдиві пояснення по суті службового розслідування та поставлених їм питань, пред`являти відповідні документи чи матеріали.

Відмова особи рядового або начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, щодо якої проводиться службове розслідування, надавати пояснення не перешкоджає затвердженню висновку про результати службового розслідування.

Стосовно процедурних порушень, то суд зазначає, що в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акту, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акту адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18.

Згідно з ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на вищевикладене, суд звертає увагу, що позивачем не доведено наявності порушень суб`єктом владних повноважень процедури прийняття оскаржуваного наказу, які б могли вплинути на кінцевий результат.

Разом з тим суд звертає увагу, що працівникам служби цивільного захисту не надано повноважень самостійного, вільного визначення ним місця несення служби, зміну підрозділу, самостійного усунення працівника служби цивільного захисту від виконання обов`язків за основним місцем несення служби без відповідного наказу прямого керівника.

Будь-яких належних доказів невідповідності встановлених службовим розслідуванням фактів дійсним обставинам відсутності позивача на службі ним не наведено, а судом під час розгляду справи - не встановлено.

Відповідно до п. 1 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Пунктом 8 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту вказано, що порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків працівників служби цивільного захисту. Про несумлінність дій (бездіяльності) працівників служби цивільного захисту свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них. Невиконання чи неналежне виконання працівником служби цивільного захисту службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Згідно абзацу 2 пункту 58 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: невихід на службу без поважних причин.

Відповідно до пункту 68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року №1068-VI на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4)попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Факт відсутності позивача на робочому місці у період з 24.02.2022 по 21.03.2022 підтверджується належними доказами та не заперечується позивачем, що також свідчить на користь висновку, що у вказаний період ОСОБА_1 службові обов`язки не виконував, свого керівника про причини неприбуття на службу не повідомив.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідач при винесенні оскаржуваних наказів про застосування дисциплінарного стягнення та наказу про звільнення зі служби діяв у порядку та в межах чинного законодавства України, з урахуванням введенням в Україні воєнного стану.

Суд вважає, що у спірних правовідносинах відповідачем не порушено прав позивача, протилежного судовим розглядом не встановлено, а позивачем не доведено.

Стосовно іншої частини позовних вимог суд зазначає, що оскільки останні є похідними від першої позовної вимоги, то з огляду на висновки суду у даній справі задоволенню також не підлягають.

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 134, 139, 243-246, 247, 250, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території м.Харків та Харківської області, повний текст рішення складено 06 березня 2023 року.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО