Справа № 380/8446/22
Суддя: Шинкар Тетяна Ігорівна
Дата ухвалення: 2023-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2023 рокуЛьвівСправа № 380/8446/22 пров. № А/857/1667/23
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача Шинкар Т.І.,

суддів Іщук Л.П.,

Обрізка І.М.,

секретаря судового засідання Максим Х.Б.,

розглянувши у судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Манукян Марти Андріївни представника ОСОБА_2 на рішення Львівського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Кузан Р.І.), ухвалене у відкритому судовому засіданні в м.Львові о 10 год. 34 хв. 05 грудня 2022 року, повне судове рішення складено 15 грудня 2022 року, у справі №380/8446/22 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними і скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

14.06.2021 ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до Головного управління Національної поліції України у Львівській області, просив: - визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у Львівській області №1217 о/с від 16.05.2022 про грубе порушення службової дисципліни зі сторони поліцейського Яворівського РВП ГУНП; - визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у Львівській області №272 о/с від 20.05.2022, в частині звільнення з 20 травня 2022 року зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) сержанта поліції ОСОБА_2 поліцейського-водія сектору логістики Яворівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області; - поновити ОСОБА_2 на посаді поліцейського-водія сектору логістики Яворівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області з 21.05.2022; - стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області () на користь ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 21.05.2022 по дату прийняття рішення по справі.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2022 року в задоволенні позову відмовлено.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що висновки службового розслідування є самостійною підставою для накладення дисциплінарного стягнення. Суд першої інстанції вказав, що для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності слід з`ясувати обставини скоєного, його причини та наслідки, усі ці питання з`ясовуються в рамках службового розслідування. Суд першої інстанції зазначив, що відповідно до роздруківки газоаналізатора «Драгер» (ALKOTEST 6820) № 1128 тестування ОСОБА_2 проводилось 01.05.2022 о 10:07, результат тесту - 0,41 проміле, на роздруківці позивач проставив свій особистий підпис у її графі «П.І.Б. особи, що тестують» - ОСОБА_2 . Суд першої інстанції вказав, що допущені позивачем порушення вважаються грубими порушеннями службової дисципліни і такими, що дискредитують та підривають авторитет поліції. Суд першої інстанції зазначив, що аналіз зібраних та досліджених доказів повністю підтверджує правильність висновків службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського. Суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача: вчинення дисциплінарного проступку.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Манукян Марта Андріївна представник ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, просить скасувати рішення Львівського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2022 року та ухвалити нове, яким позов задовольнити. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що органи влади завжди повинні добросовісно з`ясовувати, що трапилось, і не покладатись на поспішні або необґрунтовані висновки. Скаржник зазначає, що суд першої інстанції не застосував норму законодавства, яка регулює проведення огляду на перебування в стані алкогольного сп`яніння, зокрема працівників поліції. Скаржник вказує, що проведення освідування позивача за допомогою приладу «Драгер» не відповідає вимогам щодо проведення таких медоглядів та не може бути взятий до уваги під час проведення службового розслідування посадовими особами відповідачів. Скаржник зазначає, що допитані свідки підтвердили, що позивачу не було запропоновано проходження огляду в медичній установі, що підтверджує порушення процедури проходження огляду. Скаржник, також, вказує, що використання телефону поблизу приладу «Драгер» дало похибку у показах приладу. Вважає, що відповідач жодним чином не мотивував обрання найсуворішого з видів стягнення, що передбачені статтею 12 Дисциплінарного статуту.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, навівши мотиви за яких вважає, що застосування до ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є правомірним і пропорційним.

В судовому засіданні представник скаржника апеляційну скаргу підтримав, представник відповідача щодо апеляційної скарги заперечив, просив залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що оскаржуване рішення суду першої інстанції вимогам статті 242 КАС України відповідає.

З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_2 15.10.2019 прийнятий на службу в Національну поліцію України, проходив службу на посаді поліцейського-водія сектору логістики Яворівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області.

06.05.2022 до УГІ ГУНП з Яворівського РВП ГУНП у Львівській області надійшов рапорт т.в.о. начальника Яворівського РВП ГНП підполковника поліції Павленка М.М. про те, що ним спільно з т.в.о. начальника Яворівського ВРПП ГУНП майором поліції Гулою Р.Я. 01.05.2022 в ході проведення перевірки несення служби працівниками Яворівського РВП ГУНП на блокпості №1 в с. Бірки, Яворівського району, у поліцейського-водія сектору логістики Яворівського РВП ГУНП сержанта поліції ОСОБА_2 виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим йому запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер № 6820», прилад АRLJ-0469, на що останній погодився. Відповідно до роздруківки газоаналізатора «Драгер» (ALKOTEST 6820) № 1128 тестування ОСОБА_2 проводилось 01.05.2022 о 10:07, результат тесту - 0,41 проміле, з чим ОСОБА_2 погодився проставивши свій особистий підпис на роздруківці (у графі «П.І.Б. особи, що тестують» - зазначено ОСОБА_2 та стоїть підпис позивача).

Наказом ГУНП у Львівській області №1158 від 07.05.2022 призначено за даним фактом службове розслідування та створено комісію для його проведення.

За результатами службового розслідування наказом ГУ НП у Львівській області №1217 від 16.05.2022 за грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктами 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, абзацу 2 пункту 1 та абзацу 7 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 № 803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», на підставі пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до ОСОБА_2 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом № 272 о/с від 20.05.2022 відповідно до пункту 6 частин 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) сержанта поліції ОСОБА_2 поліцейського-водія сектору логістики Яворівського РВП ГУНП звільнено з 20.05.2022.

Вважаючи вказані накази протиправними, такими, що підлягають скасуванню, ОСОБА_2 звернувся з позовом до суду.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до частини 1 статті 59 якого служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Частиною 1 статті 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Зобов`язання дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, закріплено і у тексті Присяги на вірність Українському народові, яку складає особа, яка вступає на службу в поліції (стаття 64 Закону № 580-VIII).

Згідно із статтею 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка пов`язана із невиконанням чи неналежним виконанням поліцейським службової дисципліни, порушенням Присяги працівника поліції: скоєнням проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до позивача як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут) відповідно до статті 1 якого службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Аналіз змісту положень Дисциплінарного статуту вказує на те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) поліцейським законних і підзаконних актів із питань службової діяльності, бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (частина 1 статті 15 Дисциплінарного статуту).

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Порядок №893) відповідно до пункту 1 Розділу ІІ якого службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Системний аналіз наведених законодавчих норм дозволяє суду апеляційної інстанції дійти висновку, що метою проведення службового розслідування є установлення фактичних даних вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, зокрема з`ясування обставин, причин та умов, що його зумовили, а також ступінь вини поліцейського, за наслідками чого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі. При цьому, обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

Згідно з пунктом 7 Розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Так, наказом ГУНП у Львівській області №1158 від 07.05.2022 призначено службове розслідування за фактом перебування поліцейського-водія сектору логістики Яворівського РВП ГУНП сержанта поліції ОСОБА_2 01.05.2022 під час несення служби на блокпості АДРЕСА_1 в стані алкогольного сп`яніння, у формі письмового провадження та створено дисциплінарну комісію.

За результатами проведеного службового розслідування складено висновок від 12.05.2022, згідно з яким проведеним службовим розслідуванням встановлено, що поліцейський-водій сектору логістики Яворівського РВП ГУНП у Львівській області сержант поліції ОСОБА_2 , як працівник поліції, будучи зобов`язаним відповідно до статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, унаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування вимог нормативно-правових актів МВС України, НП України та Головного управління НП у Львівській області щодо неухильного дотримання службової дисципліни, 01.05.2022 ніс службу на блокпості АДРЕСА_2 в стані алкогольного сп`яніння та вчинив правопорушення, що не лише суперечить сутності й призначенню правоохоронних інституцій, зокрема поліції, а й розхитують підвалини державності, викривляють уявлення населення про інтереси та ідеали громадянського суспільства на шляху до інтеграції нашої держави в європейську спільноту. Такими діями сержант поліції ОСОБА_2 допустив грубе порушення службової дисципліни, зокрема, вимог абзацу 2 пункту 1 та абзацу 7 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пунктів 1, 2, 4, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 №803.

На підставі викладеного, пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України рекомендовано застосувати до поліцейського-водія сектору логістики Яворівського РВП ГУНП у Львівській області сержант поліції ОСОБА_2 звільнити зі служби в поліції.

Правова оцінка судами правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна полягати насамперед в тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно у діях особи є ознаки дисциплінарного проступку та установлені законом підстави для застосування до неї дисциплінарного стягнення.

Під час службового розслідування опитано сержанта поліції ОСОБА_2 , заступника начальника Яворівського РВП - начальника СКП ГУНП у Львівській області підполковника поліції Павленка М.М., начальника ВРПП Яворівського РВП ГУНП у Львівській області майора поліції Гулу Р.Р., інспектора ВРПП Яворівського РВП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції Ходоновича А.В., старшого інспектора-чергового чергової частини сектору моніторингу Яворівського РВП ГУНП у Львівській області майора поліції Сандовича В.Р., старшого інспектора-чергового чергової частини Яворівського РВП ГУНП у Львівській області капітана поліції Бовційла В.Б., оперуповноваженого СКП Яворівського РВП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції Вишинського Д.П., інспектора ВРПП Яворівського РВП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції Карпа І.В., начальника відділу превенції Яворівського РВП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції Семена Василя Васильовича.

Відповідно до отриманих пояснень, 01.05.2022 під час проведення інструктажу нарядам, які заступали на чергування, виявлено відсутність одного із працівників поліції, а саме: поліцейського-водія сектору логістики Яворівського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_2, який згідно з графіком несення служби по охороні громадського порядку та безпеки був задіяний на блокпост АДРЕСА_2 .

Заступником начальника Яворівського РВП - начальником СКП ГУНП у Львівській області Максимом Павленко та т.в.о. заступника начальника Яворівського РВП ГУНП у Львівській області з превентивної діяльності Романом Гулою здійснено перевірку нарядів на території Яворівського району, Львівської області, а саме: блокпосту №1 у с. Бірки, та виявлено сержанта поліції ОСОБА_2 з явними ознаками алкогольного сп`яніння (почервоніння обличчя, тремтіння рук, різкий запах алкоголю з порожнини рота та почервоніння очей).

В ході проведення перевірки несення служби працівниками Яворівського РВП ГУНП на блокпості №1 в с. Бірки, Яворівського району у зв`язку з виявленням під час спілкування з поліцейським-водієм сектору логістики Яворівського РВП ГУНП ОСОБА_2 ознак алкогольного сп`яніння, т.в.о. начальника Яворівського РВП ГНП Максим Павленко , спільно з т.в.о. начальника Яворівського ВРПП ГУНП Романом Гулою, 01.05.2022 близько 10:00 ОСОБА_2 запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер № 6820», прилад АRLJ-0469, на що останній погодився.

Відповідно до роздруківки газоаналізатора «Драгер» (ALKOTEST 6820) №1128 тестування ОСОБА_2 проводилось 01.05.2022 о 10:07, результат тесту - 0,41 проміле, з чим останній погодився, проставивши свій особистий підпис на роздруківці (у графі «П.І.Б. особи, що тестують» зазначено: « ОСОБА_2 » та стоїть підпис позивача).

Враховуючи, що стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_2 підтвердився, останнього знято з поста №1 у с.Бірка, Яворівського району, Львівської області та забрано закріплену за ним вогнепальну зброю ПМ серії НОМЕР_2 , після чого передано в кімнату зберігання зброї Яворівського РВП ГУНП. Про факт перебування поліцейського на службі в стані алкогольного сп`яніння повідомлено керівництво ГУ НП у Львівській області.

Також, Дисциплінарною комісією у висновку зазначено, що під час перегляду відеозапису встановлено, що ОСОБА_2 добровільно погодився пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер».

Поряд з цим встановлено, що сержант поліції ОСОБА_2 попереджено про неприпустимість випадків вчинення порушень службової дисципліни, як у робочий та позаробочий час, зокрема, керування транспортним засобом у стані сп`яніння: алкогольного, наркотичного, перебування у такому стані на службі, в службовому приміщенні чи у однострої. Із вказаним попередженням ОСОБА_2 ознайомлений, що підтверджено підписом ОСОБА_2 на «Розписці - попередження» від 14.02.2022. Крім того, 28.04.2022 ОСОБА_2 ознайомився з відомістю особового складу Яворівського РВП ГУНП про дотримання вимог наказів НПУ, МВС України, які регламентують діяльність працівників поліції, щодо дотримання службової дисципліни, а саме наказу НПУ від 23.09.2016 №920, Закону України «Про Національну поліцію», Закону України «Про Дисциплінарний статут НПУ», Конституції України, наказу МВС України від 09.11.2016 №1179, засвідчивши ознайомлення у відомості особистим підписом.

У наданих під час службового розслідування поясненнях позивач зазначив, що 01.05.2022 о 08:00 заступив для несення служби на блокпості АДРЕСА_2 , який знаходиться на автодорозі Т-1414. Про заступання для несення служби 01.05.2022 не був завчасно повідомлений, а ознайомився із графіком несення служби о 07:00 01.05.2022, після чого негайно вирушив з дому до місця служби. ОСОБА_2 зазначив, що оскільки запізнювався на інструктаж, викликав таксі та поїхав на блокпост, де о 08:00 спільно з інспектором ВРПП Яворівського РВП ГУНП у Львівській області старшим лейтенантом поліції Ходоновичем А.В. вчасно заступили для несення служби.

Разом з тим, відповідно до долученої до матеріалів справи копії листа Яворівського районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області від 26.09.2022 №10005/64/01, графік несення служби по охороні та забезпеченні громадського порядку поліцейськими Яворівського РВП ГУНП у Львівській області в період із 01.05.2022 по 14.05.2022 розроблено начальником відділу превенції Яворівського РВП ГУНП у Львівській області Василем Семеном 29.04.2022. У подальшому, 29.04.2022 даний графік направлено в месенджер «WhatsApp» у групу « ІНФОРМАЦІЯ_1 », учасниками якої є усі поліцейські, що обіймають посади в Яворівському РВП ГУНП у Львівській області, для ознайомлення поліцейським, які згідно вищезазначеного графіку мали заступати на службу по охороні та забезпеченні громадського порядку. Такий алгоритм повідомлення поліцейських застосовувався із початку військової агресії росії з метою вчасного та оперативного інформування підпорядкованого особового складу і належного виконання службових обов`язків по охороні та забезпеченні громадського порядку.

Окрім того, примірник вищевказаного графіку 29.04.2022 надано у чергову частину Яворівського РВП ГУНП у Львівській області для здійснення інформування залучених до несення служби поліцейських, шляхом повідомлення останніх засобами мобільного зв`язку.

Також зазначено, що поліцейськими Яворівського РВП ГУНП у Львівській області підписані розписки про те, користувачами яких месенджерів є останні, а самі розписки долучені до особових справ.

Аналогічні пояснення надані начальником відділу превенції Яворівського РВП ГУНП у Львівській області Василем Семеном 09.05.2022 у ході проведення службового розслідування, проведеного за фактом грубого порушення службової дисципліни поліцейським-водієм сектору логістики Яворівського РВП ГУНП у Львівській області сержантом поліції ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 у наданих поясненнях зазначив, що добровільної згоди на проходження огляду на стан сп`яніння не давав та звертався до Гули Р.Я. з проханням пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння у медичному закладі, однак останній відмовив у цьому. Також ОСОБА_2 зазначає, що мундштук, встановлений на прилад «Драгер», був розпечатаний, контрольний забір повітря попередньо не проводився. Не погоджуючись з результатом тесту ОСОБА_2 попростив проїхати у медичний заклад для повторного проходження огляду лікаря на стан алкогольного сп`яніння на що Гула Р.Я. відмовив. Жодних документів чи сертифікатів повірки алкотестера «Драгер» пред`явлено не було. ОСОБА_2 також у поясненнях вказав, що результат алкотестера «Драгер» йому вручили для ознайомлення, у якому він поставив підпис, однак копії не вручили.

Водночас, як вбачається з долученого до матеріалів справи відеозапису (файл «b21f9620-46ff-4478-96ds-88as-1841bee4») позивач надав згоду на проходження огляду на стан сп`яніння за допомогою алкотестера «Драгер», результати такого позивачу оголошені.

Єдиним нормативним актом в Україні, який регулює порядок проходження огляду на факт встановлення перебування в стані алкогольного сп`яніння, є Інструкція про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затверджена Наказом МВС України, МОЗ України 09.11.2015 №1452/735, зареєстрована в МЮ України 11.11.2015 року за № 1413/27858.

Положення вказаної інструкції передбачають проведення огляду на стан сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом (далі - спеціальні технічні засоби).

Ознаками алкогольного сп`яніння є: запах алкоголю з порожнини рота; порушення координації рухів; порушення мови; виражене тремтіння пальців рук; різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя; поведінка, що не відповідає обстановці.

Згідно з роз`ясненнями, наданими у пункті 25 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.1992 «Про практику розгляду судами трудових спорів», звільнення працівника можливе за появу на роботі у нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння в будь-який час робочого дня, незалежно від того, чи були вони відсторонені від роботи, чи продовжували виконувати трудові обов`язки, для працівника з ненормованим робочим днем час знаходження на роботі понад встановленої його загальну тривалість вважається робочим.

Нетверезий стан працівника або наркотичне чи токсичне сп`яніння можуть бути підтверджені як медичним висновком, так і іншими видами доказів.

Відповідно до пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 29.12.1992р. «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» нетверезий стан працівника може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.

Згідно з пунктом 1 розділу VІІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з частиною 3 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Верховним Судом, зокрема, у постановах від 07.03.2019 у справі №819/736/18, від 22.10.2019 у справі № 480/3950/18, від 13 лютого 2020 року у справі №1.380.2019.000121, від 22 липня 2021 року у справі №580/1954/20 неодноразово наголошувалось, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Суд апеляційної інстанції враховує, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є невиконання або неналежне виконання поліцейським вимог конкретних актів законодавства, наказів та інших відомчих нормативно-правових актів, тобто будь-яке притягнення особи до дисциплінарної відповідальності повинно мати чітко вказану підставу для застосування дисциплінарного стягнення, передбачену або Кодексом законів про працю України, або спеціальним нормативно-правовим актом. Як наслідок, рішення про накладення дисциплінарного стягнення повинно бути винесене в законодавчо встановленому порядку та з дотриманням встановлених строків.

Для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності обов`язковою умовою є підтвердження матеріалами службового розслідування факту умисного чи з необережності скоєння ним дисциплінарного проступку. Вирішуючи спір та встановлюючи істину в справі, суд повинен базуватися передусім на доказах, які належно, достовірно й достатньо підтверджують ті чи інші обставини таким чином, щоби в суду не залишалося щодо них жодного обґрунтованого сумніву.

Крім того, під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до виконання службових обов`язків. Такі відомості повинні бути викладені у висновку службового розслідування.

Отже, згідно з Дисциплінарним статутом підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що підтверджують реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Так, при здійсненні службового розслідування на предмет дотримання службової дисципліни оцінці підлягала, окрім того, поведінка позивача, обставини тих подій, що мали місце під час заступання на службу (не проходження інструктажу) та проведення освідування позивача на стан алкогольного сп`яніння.

Службовим розслідуванням встановлено факт вчинення позивачем діяння, що дискредитує звання працівника органів Національної поліції. Матеріалами службового розслідування зафіксовано, що позивач своїми діями грубо порушив вимоги Правил етичної поведінки поліцейського, Присяги працівника поліції та положень статті 18, статті 23 Закону України «Про Національну поліцію».

Крім того, прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.

Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.

Проступком, який ганьбить честь і гідність, порочить поліцейського та підриває авторитет Національної поліції України, є дія чи бездіяльність, яка за своїм характером несумісна з високим званням поліцейського і робить неможливим виконання ним своїх службових обов`язків, грубе порушення загальноприйнятих норм і правил поведінки, що принижує авторитет державної служби Національної поліції.

Зі свого боку, висновок за результатами службового розслідування містить повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку щодо встановлення наявності вини порушника. Відповідачем в повній мірі дотримано порядок та процедуру проведення службового розслідування, накладення дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби у зв`язку із реалізацією такого стягнення. Вина позивача у порушенні службової дисципліни повністю доведена в ході службового розслідування.

Щодо застосування до позивача крайнього заходу дисциплінарного впливу, яким є звільнення з поліції, то суд апеляційної інстанції вважає, що за встановлених обставин службового розслідування, правомірності висновків про грубе порушення позивачем службової дисципліни, вчинення позивачем дій, що принижують та дискредитують його як працівника поліції, так і органи поліції в цілому, застосовуючи такий захід, відповідач діяв правомірно, в межах законодавчо наданих повноважень.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з положеннями статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Підсумовуючи вказане, надаючи правову оцінку аргументам сторін, суд апеляційної інстанції, надаючи аналіз висновку службового розслідування та оспорюваним наказам, приходить до переконання, що в межах проведеного службового розслідування встановлені фактичні дані, що підтверджують реальну наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника, висновки службового розслідування відповідають вимогам щодо обґрунтованості, такі містять всі необхідні відомості, які повинні враховуватися при прийнятті вмотивованого рішення. В діях позивача, на переконання суду апеляційної інстанції, наявний беззаперечний склад дисциплінарного проступку, а вид дисциплінарного стягнення відповідач обрав обґрунтовано, з врахуванням обставин у справі, що не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

До того ж, суд апеляційної інстанції враховує, що такі дії позивач вчинив під час дії правового режиму воєнного стану під час несення служби із забезпечення публічної безпеки та порядку, з вогнепальною зброєю та спецзасобами.

Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

За таких обставин, необхідно погодитись з висновком суду першої інстанції, що при прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

З огляду на викладене, враховуючи положення статті 316 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить переконання, що судом першої інстанції у рішенні викладено мотиви правомірності винесення оскаржуваних наказів, повно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги інших висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають.

Керуючись статтями 229, 241, 243, 308, 310, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Манукян Марти Андріївни представника ОСОБА_2 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2022 року у справі №380/8446/22 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків встановлених ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач Т. І. Шинкар
судді Л. П. Іщук
І. М. Обрізко
Повне судове рішення оформлене суддею-доповідачем 06.03.2023 згідно з ч.3 ст.321 КАС України