Справа № 280/7127/22
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2023-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

06 березня 2023 року Справа № 280/7127/22 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Бойченко Ю.П., розглянувши в порядку письмового, за правилами спрощеного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до ОСОБА_2 , інспектора ГУНП, старшого лейтенанта поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Матросова, 29)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 )

про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування термінового заборонного припису,

ВСТАНОВИВ:

21.12.2022 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) до (з урахуванням уточнень від 04.01.2023) ОСОБА_2 , інспектора ГУНП, старшого лейтенанта поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі також - відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправними дії відповідача при складанні термінового заборонного припису стосовно кривдника ОСОБА_1 серії АА №310176 від 14.12.2022;

визнати протиправним та скасувати терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА №310176 від 14.12.2022, складаний відносно ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 14.12.2022 ОСОБА_1 , прибувши за власним місцем реєстрації АДРЕСА_3 , з`ясував, що двері його будинку відчинені, здійснено проникнення до житла невідомими особами, а також наявні ознаки крадіжки та вандалізму. З приводу цього о 15:29 год. 14.12.2022 ОСОБА_1 було здійснено виклик поліції на «102» за адресою вчинення вказаних злочинів з приводу майна та житла ОСОБА_1 . На повідомлення про злочин прибув представник національної поліції Кирил Федчук задля фіксування факту крадіжки. Після прибуття правоохоронних органів та фіксування ними факу проникнення до житла та факту крадіжки, з`ясувалося, що колишня дружина ОСОБА_1 ОСОБА_3 також здійснила виклик поліції. Після приїзду національної поліції, викликаної ОСОБА_3 , ОСОБА_1 було сповіщено, що виклик було здійснено нібито за фактом вчинення домашнього насильства відносно його сина, ОСОБА_4 , який разом з колишньою дружиною позивача ОСОБА_1 ОСОБА_5 мешкає в іншому будинку за цією ж адресою. Позивач надав інспектору ГУНП в Запорізькій області пояснення з приводу обставин справи, був у тверезому стані, поводився чемно та адекватно, жодних правопорушень щодо будь-яких осіб не вчиняв. Не зважаючи на вказане, відповідачем було складено терміновий заборонний припис стосовно кривдника серія АА№310176, який було складено на підставі неправдивих свідчень «нібито потерпілих» взагалі не взявши до уваги пояснення позивача. За змістом термінового заборонного припису позивачу у зв`язку із нібито «скоєнням ним домашнього насильства 14.12.2022 за адресою АДРЕСА_3 психологічного характеру відносно сина ОСОБА_6 » заборонено вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи, а також заборонено в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою. Позивач звертає увагу, що у відповідності до вимог Порядку винесення уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України термінового заборонного припису стосовно кривдника, затвердженого наказом Наказ Міністерства внутрішніх справ України 01.08.2018 №654 (далі Порядок №654), особа, стосовно якої винесено припис, має право подавати пояснення і зауваження щодо змісту припису та пояснення по суті правопорушення, а також викласти мотиви своєї відмови підписати його, які додаються до копії припису працівника уповноваженого підрозділу поліції. Однак, у використанні такого права позивачу було відмовлено, та повідомлено інспектором, що «таке можливо лише у разі якщо є протокол про вчинення адміністративного правопорушення», тобто інспектор діяв не в межах повноважень та з порушенням прав позивача. Отже, даний терміновий заборонний припис стосовно «кривдника», не містить жодних відомостей стосовно характеру психологічного насильства, яке нібито спричинив батько по відношенню до своєї дитини. Не має не лише стислого викладу обставин, а і не зазначено жодної конкретної дії, яка підпадає під ознаку психологічного насильства та слугувала підставою для винесення такого припису. Також незрозуміло, що конкретно повинен був припинити терміново здійснювати ОСОБА_1 , адже він ніяких дій не вчиняв, які б могли становити небезпеку для життя і здоров`я постраждалих осіб та недопущення продовження чи повторного вчинення такого насильства. Крім того, позивач посилається на те, що колишня дружина викликала правоохоронні органи з приводу начебто вчинення насильства лише задля отримання додаткових важелів впливу на ОСОБА_1 у справі №334/9304/21, за звинуваченням ОСОБА_1 у адмінправопорушенні, передбаченим статтею 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, зважаючи, що у тій справі не має доказів вчинення протиправних дій ОСОБА_1 . Таким чином, колишня дружина, намагається за рахунок безпідставного виклику поліції, за відсутності будь-яких правопорушень щодо неї та/або спільного сина ОСОБА_7 , отримати хоч будь-яку доказову базу для іншої судової справи, надаючи неправдиві свідчення правоохоронним органам і спонукаючи до цього неповнолітнього сина ОСОБА_6 . Вказує, що відповідачем було складено оцінку ризиків та надано терміновий припис завідомо неправдиве повідомлення ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення та на підставі завідомо неправдивих показань свідка. Просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 26.12.2022 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху; встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 09.01.2023 відкрито провадження у справі №280/7127/22; ухвалено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи; залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_3 (далі третя особа, ОСОБА_3 ).

01.02.2023 від третьої особи надійшли пояснення, у яких зазначає, що у терміновому приписі в графі «стислий зміст правопорушення» вказано, що кривдником вчинено домашнє насильство психологічного характеру. Широке тлумачення, що є домашнім насиллям та окремо, що є психологічним насиллям наведено в Законі України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», інспектором здійснено кваліфікацію виду домашнього насилля, про що і вказано у відповідній графі Термінового припису. Таким чином, відповідач в повній мірі виклав стислий зміст правопорушення у відповідності до встановлених вимог, що повністю спростовує твердження позивача щодо неналежного оформлення Термінового припису. Звертає увагу, що позивач звернувся до суду з даним позовом після спливу строку дії термінового припису. Крім того, 14.12.2022 відповідно до Форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства визначено високий рівень небезпеки. Поліцейським уповноваженого підрозділу поліції вказано зауваження, що «кривдник» поведе себе агресивно», що повністю спростовує твердження позивача, який вказує, що поводився чемно та адекватно, жодних правопорушень щодо будь-яких осіб не вчиняв. Загально аргументи і доводи у позовній заяві позивача зводяться до того, що оформлені документи відповідачем: Терміновий припис та Форма оцінки ризиків вчинення домашнього насильства складені на підставі неправдивих свідчень, жодних протиправних дій ним не вчинялось. Однак, на підтвердження своїх доводів позивачем не надано жодного належного доказу, а є лише його викладом обставин. Звертає увагу, що у зв`язку із систематичним на протязі тривалого часу вчиненням над ОСОБА_3 та їх неповнолітніми дітьми дій психологічного насилля ОСОБА_1 , 28.07.2022 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та порушено кримінальне провадження за ознаками статті 126-1 Кримінального кодексу України, що підтверджується копією витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Крім того, ОСОБА_1 перебував з 27.11.2021 по 23.11.2022 на профілактичному обліку Національної поліції за категорією «кривдник». Вказана категорія буде поновлена на підставі винесеного термінового заборонного припису. Також третя особа посилається на триваючий характер протиправної поведінки позивача щодо колишньої дружини та їх спільних дітей, тому вважає, що дії відповідача щодо складання термінового заборонного припису стосовно кривдника Серія АА №310176 від 14.12.2022 є правомірними та обгрунтованими. Просить у задоволенні позову відмовити.

Відзиву на позов від відповідача не надходило.

Частиною 2 статті 175 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд звертає увагу на наступне.

14.12.2022 позивачем було здійснено виклик працівників поліції та написано заяву в органи поліції щодо крадіжки в будинку за адресою: АДРЕСА_3 .

У той же день, колишня дружини позивача ОСОБА_3 здійснила виклик поліції за фактом вчинення домашнього насильства відносно їх спільного сина ОСОБА_6 .

За результатами відпрацювання вищевказаних повідомлень від заявників було відібрано заяви та пояснення.

14.12.2022 уповноваженою особою поліції заповнено форму оцінки ризиків вчинення домашнього насильства щодо постраждалої особи ОСОБА_6 на підставі його відповідей на запитання, за наслідками якої встановлено високий рівень небезпеки.

14.12.2022 інспектором ГУНП в Запорізькій області, старшим лейтенантом поліції ГУНП в Запорізькій області Куліним А.В. винесено терміновий заборонний припис стосовно кривдника ОСОБА_1 серії АА №310176, у зв`язку зі скоєнням ним домашнього насильства за адресою АДРЕСА_3 , психологічного характеру відносно сина ОСОБА_6 .

До кривдника застосовано заборонний захід у вигляді заборони: на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи; в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою строком на 5 діб, з 19:00 год. 14.12.2022 до 19:00 год. 19.12.2022.

Не погоджуючись із вказаним терміновим заборонним приписом, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства, визначає Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07 грудня 2017 року №2229-VIII (далі - Закон №2229-VIII).

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 1 вказаного Закону домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Запобігання домашньому насильству - система заходів, що здійснюються органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, а також громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, та спрямовані на підвищення рівня обізнаності суспільства щодо форм, причин і наслідків домашнього насильства, формування нетерпимого ставлення до насильницької моделі поведінки у приватних стосунках, небайдужого ставлення до постраждалих осіб, насамперед до постраждалих дітей, викорінення дискримінаційних уявлень про соціальні ролі та обов`язки жінок і чоловіків, а також будь-яких звичаїв і традицій, що на них ґрунтуються (пункт 5 частини 1 статті 1 Закону №2229-VIII).

Пунктом 14 Закону №2229-VIII визначено, що психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи;

Статтею 24 Закону №2229-VIII передбачає, що до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належать:

1) терміновий заборонний припис стосовно кривдника;

2) обмежувальний припис стосовно кривдника;

3) взяття на профілактичний облік кривдника та проведення з ним профілактичної роботи;

4) направлення кривдника на проходження програми для кривдників.

Згідно з пункту 16 частини 1 статті 1 Закону №2229-VIII терміновий заборонний припис стосовно кривдника - спеціальний захід протидії домашньому насильству, що вживається уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України як реагування на факт домашнього насильства та спрямований на негайне припинення домашнього насильства, усунення небезпеки для життя і здоров`я постраждалих осіб та недопущення продовження чи повторного вчинення такого насильства.

Відповідно до статті 10 Закону №2229-VIII до повноважень уповноважених підрозділів органів Національної поліції України у сфері запобігання та протидії домашньому насильству належать: 1) виявлення фактів домашнього насильства та своєчасне реагування на них; 2) прийом і розгляд заяв та повідомлень про вчинення домашнього насильства, у тому числі розгляд повідомлень, що надійшли до кол-центру з питань запобігання та протидії домашньому насильству, насильству за ознакою статі та насильству стосовно дітей, вжиття заходів для його припинення та надання допомоги постраждалим особам з урахуванням результатів оцінки ризиків у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спільно з Національною поліцією України; 3) інформування постраждалих осіб про їхні права, заходи і соціальні послуги, якими вони можуть скористатися; 4) винесення термінових заборонних приписів стосовно кривдників; 5) взяття на профілактичний облік кривдників та проведення з ними профілактичної роботи в порядку, визначеному законодавством; 6) здійснення контролю за виконанням кривдниками спеціальних заходів протидії домашньому насильству протягом строку їх дії; 7) анулювання дозволів на право придбання, зберігання, носіння зброї та боєприпасів їх власникам у разі вчинення ними домашнього насильства, а також вилучення зброї та боєприпасів у порядку, визначеному законодавством; 8) взаємодія з іншими суб`єктами, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, відповідно до статті 15 цього Закону; 9) звітування центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, про результати здійснення повноважень у цій сфері у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.

Отже, законодавець передбачив, що формою домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи є психологічне насильство.

При цьому, саме на уповноважені підрозділи органів Національної поліції України покладено функції із здійснення заходів у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.

Згідно з частинами 1, 2, 5 статті 25 Закону №2229-VIII терміновий заборонний припис виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення. Терміновий заборонний припис виноситься строком до 10 діб.

Терміновий заборонний припис може містити такі заходи:

1) зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи;

2) заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи;

3) заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою.

Терміновий заборонний припис виноситься у порядку, затвердженому Міністерством внутрішніх справ України (частина 11 статті 25 Закону №2229-VIII)

Для реалізації цього положення Міністерством внутрішніх справ України видано наказ 01 серпня 2018 року №654 «Про затвердження Порядку винесення уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України термінового заборонного припису стосовно кривдника».

Відповідно до пунктів 2, 3 розділу ІІ Порядку №654 припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівника уповноваженого підрозділу поліції за результатами оцінки ризиків.

Під час вирішення питання про винесення припису пріоритет надається безпеці постраждалої особи. Зазначена вимога поширюється також на місце спільного проживання (перебування) постраждалої особи та кривдника незалежно від їхніх майнових прав на відповідне житлове приміщення.

Згідно з пунктом 5 розділу ІІ Порядку №654 при винесенні припису працівник уповноваженого підрозділу поліції отримує пояснення від кривдника, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності).

Положення Закону №2229-VIII у випадках звернення до органів поліції із заявами щодо домашнього насильства зобов`язують відповідні органи для підтвердження факту домашнього насильства чи його спростування щонайменше здійснити перевірку відповідної інформації.

Як зазначалось вище, 14.12.2022 інспектором ГУНП в Запорізькій області, старшим лейтенантом поліції ГУНП в Запорізькій області Куліним А.В. винесено терміновий заборонний припис стосовно кривдника ОСОБА_1 серії АА №310176, у зв`язку зі скоєнням ним домашнього насильства відносно постраждалої особи ОСОБА_6 .

Процедуру проведення оцінки вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи, з метою визначення ефективних заходів реагування, спрямованих на припинення такого насильства та попередження його повторного вчинення визначає Порядок проведення оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, затверджений спільним наказом Мінсоцполітики України та МВС України від 13.03.2019 № 369/180, згідно пунктів 4, 5 розділу І якого оцінку ризиків проводить поліцейський уповноваженого підрозділу органу Національної поліції України за фактом вчинення домашнього насильства (далі Порядок №369/180).

Результати оцінки ризиків враховує поліцейський уповноваженого підрозділу поліції під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення та надання допомоги постраждалим особам у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до пунктів 2, 3 розділу ІІ Порядку №369/180 за результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції визначає рівень небезпеки, який ураховується під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, надання допомоги постраждалим особам.

Фактори небезпеки/ризику щодо вчинення домашнього насильства визначаються за результатами оцінки дій кривдника, які свідчать про ймовірність настання летальних наслідків у разі вчинення домашнього насильства, і представлені у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства у вигляді питань, про які вносить відомості поліцейський уповноваженого підрозділу поліції за результатами спілкування з постраждалою особою, та загальної оцінки ситуації вчинення домашнього насильства з метою виявлення вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті такої особи.

Форма оцінки вчинення домашнього насильства складається із 27 питань, на які постраждала особа має відповісти "так", "ні", "без відповіді" / "невідомо" (додаток 1 до Порядку №369/180).

Згідно з пунктом 6 розділу ІІ Порядку №369/180 дві відповіді "Так" на запитання з № 1 - 6 та на будь-яку кількість запитань з № 7 - 27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, а також якщо поліцейський уповноваженого підрозділу поліції вважає, що постраждала особа перебуває в ситуації, яка може спричинити її смерть або інші тяжкі наслідки, оцінюється як високий рівень небезпеки.

Відповідь "Так" на одне запитання з № 1 - 6 та на щонайменше сім і більше запитань з № 7 - 27 або жодної відповіді на запитання з № 1 - 6, але не менше чотирнадцяти позитивних відповідей на запитання з № 7 - 27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як середній рівень небезпеки.

Відповідь "Так" на одне запитання з № 1 - 6 та на не більше, ніж шість запитань з № 7 27, або не більше тринадцяти позитивних відповідей на запитання з № 7 - 27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як низький рівень небезпеки.

Якщо на всі запитання отримано відповіді "Без відповіді / Невідомо", поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на свій розсуд може оцінити ситуацію як таку, що має високий рівень небезпеки.

У разі виявлення будь-яких інших чинників/обставин за результатами оцінки ситуації, які можуть вплинути на рівень небезпеки (ризику) вчинення домашнього насильства, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції у позиції «Зауваження поліцейського уповноваженого підрозділу поліції щодо будь-яких інших чинників/обставин, які підвищують/знижують рівень загрози життю та здоров`ю постраждалої особи» форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства робить запис про наявність таких чинників/обставин, їхні можливі наслідки та надає інші зауваження щодо них (пункт 4 розділу ІІ Порядку №369/180).

У зв`язку з тим, що кожна окрема ситуація може мати унікальні чинники/обставини, які впливають на рівень небезпеки та ризик летального випадку, пов`язаного з насильством, не передбачені формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на власний розсуд може оцінити рівень небезпеки як високий, якщо він/вона вважає, що постраждала особа перебуває в потенційно небезпечній ситуації або яка може спричинити смерть особи або інші тяжкі наслідки.

Про наявність та можливі наслідки дії таких чинників/обставин поліцейський уповноваженого підрозділу поліції робить запис у відповідній позиції форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства (пункт 5 розділу ІІ Порядку №369/180).

Відповідно до пункту 7 розділу ІІ Порядку №369/180 залежно від визначеного рівня небезпеки, яка загрожує постраждалій особі, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції приймає рішення щодо необхідності винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника та застосування заходів, передбачених частиною другою статті 25 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні, терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції.

У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника.

Аналізуючи вищенаведені норми слід зробити висновок, що терміновий заборонний припис виноситься уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України і саме на поліцейського уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України покладений обов`язок здійснити оцінку ризиків вчинення домашнього насильства шляхом спілкування/бесіди з постраждалою від такого насильства особою або її представником, з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи і на власний розсуд прийняти рішення про винесення термінового заборонного припису

Таким чином, закон наділяє посадову особу уповноваженого органу на власний розсуд вирішувати питання про необхідність винесення термінового заборонного припису.

Як вбачається з Форми оцінки вчинення домашнього насильства від 14.12.2022, за результатом якої винесений терміновий заборонний припис серії АА №310176, поліцейським встановлено високий рівень небезпеки, з урахуванням відповідей постраждалої особи, яка надала відповіді "Так" на запитання №3, №7, №10 -16, №18, №27.

Судом встановлено, що така оцінка повністю відповідає вимогам, встановленим пунктом 6 розділу ІІ Порядку №369/180 та проведена з дотриманням процедури, визначеної Порядком № 369/180 та Порядком №654.

Таким чином, суд вважає, що оскаржуваний терміновий заборонний припис таким, що винесений відповідно до Порядку №369/180 та Порядку №654.

Посилання позивача на те, що оскаржуваний терміновий заборонний припис не містить жодних відомостей стосовно характеру психологічного насильства, стислого викладу обставин, суд не приймає, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 10 розділу ІІ Порядку №654 під час винесення припису в ньому зазначаються, зокрема, у рядку «у зв`язку із скоєнням ним (нею) домашнього насильства» - форма(и) домашнього насильства та стислий зміст правопорушення.

Суд зазначає, що у спірному терміновому заборонному приписі стосовно кривдника у вказаному рядку зазначено форму домашнього насильства: психологічне та наведено стислий зміст правопорушення, яке полягає у скоєнні ОСОБА_1 домашнього насильства психологічного характеру відносно сина за адресою: АДРЕСА_3 .

Наведені у позовній заяві доводи позивача про недоліки заповнення бланку термінового заборонного припису не впливають на його правомірність, оскільки є формальними, а зміст документу дає можливість встановити обставини порушення, яке відбулось.

Що стосується доводів позивача про те, що йому було відмовлено у використанні права надати пояснення і зауваження щодо змісту припису та пояснення по суті правопорушення, суд зазначає таке.

Пунктом 13 розділу ІІ Порядку №654 визначено, що особа, стосовно якої винесено припис, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту припису та пояснення по суті правопорушення, а також викласти мотиви своєї відмови підписати його, які додаються до копії припису працівника уповноваженого підрозділу поліції.

Аналіз вказаної норми свідчить про те, що для надання відповідних пояснень особа, стосовно якої винесено припис, має виявити таке бажання, звернувшись до уповноваженої особи.

Доказів звернення до поліцейського з метою реалізації права, передбаченого пунктом 13 розділу ІІ Порядку №654, позивачем до матеріалів справи не надано.

Також суд відхиляє доводи позивача про неправдиві свідчення колишньої дружини стосовно вчиненого правопорушення, намагання останньою отримати доказову базу для іншої судової справи тощо, оскільки такі доводи не підтверджені будь-якими належними та допустимими доказами.

Підсумовуючи вищенаведене, суд доходить до висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв при винесенні оскаржуваного термінового заборонного припису стосовно кривдника в межах повноважень та у спосіб, що визначені законами та Конституцією України.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства, яке регулює спірні відносини, що виникли між сторонами у цій справі, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні адміністративного позову.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 241, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Куліна Андрія Веніаміновича, інспектора ГУНП, старшого лейтенанта поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Матросова, 29), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування термінового заборонного припису відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення виготовлено та підписано 06.03.2023.

Суддя Ю.П. Бойченко