Справа № 320/6759/20
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2023-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6759/20
УХВАЛА

03 березня 2023 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Бєлової Л.В. та суддів Аліменка В.О., Безименної Н.В., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, яку зареєстровано апеляційним судом 26 грудня 2022 року за вх. № 23959.

Перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року після надходження судової справи до суду апеляційної інстанції на виконання вимог ухвали, колегія суддів зазначає наступне.

Досліджуючи зміст апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року, а також доповнень до неї, судом було встановлено, що позивачем допускалися образливі висловлювання щодо іншого учасника судового процесу - відповідача («законної пенсії підрахуї позбавили») та щодо суду в цілому як такого («копії відзову не надали, щоб перешкодити викриттю махлювання чи недбальства», «рішення окружного суду ухвалено у спілці з підрозділом виконавчої гілки влади за круговою порукою задля банального лихварства на пенсіонерах шляхом зловживання посадовими повноваженнями відправлення суду», «корупційна змова посадових осіб судової та виконавчої гілок державної влади»).

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

На переконання суду, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України.

Такі висновки висловлені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14.03.2019 року у справі №9901/34/19.

Подання до суду документів, які містять образливі вислови та формулювання щодо очевидної неповаги особи до суду виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання.

Судом враховується, що згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у вже згаданому вище рішенні, ч. 2 ст. 45 КАС України не містить вичерпного переліку обставин, що можуть бути розцінені судом як зловживання процесуальними правами.

Натомість, суд звертає увагу, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України). А неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (п. 9 ч. 3 ст. 2 КАС України).

Відтак, зазначення ОСОБА_1 в апеляційній скарзі та доповненні до апедяційної скарги висловлювань та фраз щодо очевидної неповаги особи до інших учасників процесу (відповідача), а також до суду та органів судової влади України, на переконання суду, свідчить про зловживання позивачем своїми процесуальними правами, що отримали своє відображення у поданих до суду документах.

За правилами ч. 3 ст. 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З урахуванням наведеного, оскільки у поданій апеляційній скарзі та доповненні до неї ОСОБА_1 допущені висловлювання, що дискредитують посадових осіб сторони відповідача у справі, а також судові органи України та їх посадових осіб, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для визнання зловживанням процесуальними правами поданої позивачем апеляційної скарги та доповнень до неї та повернути їх останньому без розгляду.

Керуючись ст. ст. 45, 248, 321, 325 КАС України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року з доповненнями у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії - повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом 30 днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду з урахуванням положень статті 329 КАС України.

Суддя-доповідач Л.В. Бєлова

Судді В.О. Аліменко,

Н.В. Безименна