Справа № 260/1336/18
Суддя: Шинкар Тетяна Ігорівна
Дата ухвалення: 2023-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питання роз`яснення судового рішення

06 березня 2023 рокуЛьвівСправа № 260/1336/18 пров. № А/857/14923/22
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача Шинкар Т.І.,

суддів Іщук Л.П., Обрізка І.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Львові заяву Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» про роз`яснення постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 січня 2023 року у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2022 року у справі №260/1336/18 за позовом Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» до Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державна служба геології та надр України, Прокуратура Закарпатської області, Закарпатська обласна державна адміністрація, Закарпатська обласна рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

03.12.2018 Комунальне підприємство «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» (далі Підприємство) звернулося в суд з позовом до Коритнянської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, просило: визнати протиправним та скасувати рішення 21 сесії 7 скликання Коритнянської сільської ради від 30.08.2018 № 502 Про затвердження генерального плану сільського населеного пункту села Коритняни, Ужгородського району, яким затверджено містобудівну документацію на місцевому рівні - Генеральний план сільського населеного пункту села Коритняни Ужгородського району.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2022 року позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 січня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2022 року у справі №260/1336/18 скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позов Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» до Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державна служба геології та надр України, Прокуратура Закарпатської області, Закарпатська обласна державна адміністрація, Закарпатська обласна рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про визнання протиправним та скасування рішення задоволено частково: визнано протиправним та скасовано рішення 21 сесії 7 скликання Коритнянської сільської ради від 30.08.2018 № 502 «Про затвердження генерального плану сільського населеного пункту села Коритняни, Ужгородського району» щодо затвердження містобудівної документації у зоні знаходження другого поясу зони санітарної охорони водозабору «Минай». В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Судом апеляційної інстанції зареєстрована заява Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» про роз`яснення постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 січня 2023 року, просить заявник надати роз`яснення щодо визнання протиправним та скасування Рішення 21 сесії 7 скликання Коритнянської сільської ради від 30.08.2018 № 502 «Про затвердження генерального плану сільського населеного пункту села Коритняни, Ужгородського району», оскільки у вказаному рішенні жодним чином не зазначено затвердження містобудівної документації у зоні знаходження другого поясу зони санітарної охорони водозабору «Минай».

Відповідно до положень статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за заявою учасника справи суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення.

Розглядаючи подану заяву та вирішуючи питання про роз`яснення судового рішення, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом, та зумовлено нечіткістю судового рішення за змістом, коли таке є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить.

Водночас, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду, а тому роз`ясненню підлягають рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Згідно з пунктом 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 «Про судове рішення в адміністративній справі», в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Таким чином, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше, однак без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

В свою чергу, рішення судів усіх інстанцій, незалежно від виду провадження, повинно обов`язково містити вступну, описову, мотивувальну і резолютивну частини з додержанням зазначеної послідовності. У мотивувальній частині зазначаються обставини, встановлені судом із посиланням на докази, мотиви неврахування окремих доказів, а також мотиви, з яких суд виходив при ухваленні рішення, і положення закону, якими він керувався, тоді як резолютивна частина рішення є завершальною і відображає результат вирішення справи адміністративної юрисдикції.

Так, у мотивувальній частині постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 січня 2023 року зазначено, що в межах спірних правовідносин порушення своїх прав КП «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» мотивує наявністю законодавчої заборони відведення земель, що знаходяться у II та III поясі ЗСО під житлову забудову. Вказує, що розміщення житлової забудови в межах II та III поясу ЗСО, може призвести до забруднення підземних вод, що використовуються для водопостачання міста Ужгород.

З матеріалів справи судом апеляційної інстанції встановлено при розгляді апеляційної скарги на судове рішення, що на 21 сесії 7 скликання Коритнянської сільської ради від 30.08.2018 прийнято рішення № 502 «Про затвердження генерального плану сільського населеного пункту села Коритняни Ужгородського району», без урахування зауважень архітектурно-містобудівної ради щодо винесення перспективних кварталів житлової та громадської забудови за межі II поясу ЗСО водозабору «Минай», вказівки в текстовій та графічній частині всіх обмежень щодо використання земельних ділянок, які потрапляють у межі II поясу ЗСО, або без обґрунтування таких неврахувань.

Як встановлено судом першої інстанції з матеріалів справи, та не заперечується сторонами, підземний водозабір «Минай», який розташований на території с.Коритняни, відноситься до корисних копалин загальнодержавного значення.

Рішенням Закарпатської обласної ради народних депутатів від 22.01.1980, додатком №1 встановлені зони санітарної охорони І поясу, а додатком № 2 встановлені зони санітарної охорони II поясу, а саме: Минайський водозабір - по 300 метрів в кожну сторону від меж першого поясу станції другого підйому і артезіанських свердловин.

Як це зазначено у судовому рішенні, з матеріалів справи встановлено, що хоча відповідач і звертався до Закарпатської ОДА щодо надання інформації про загальнодержавні інтереси для врахування при розробленні Генерального плану, однак вимоги, які мають відношення до зауважень позивача на містобудівній раді, відповідачем не дотримано, а зауваження архітектурно-містобудівні ради відповідачем не враховані.

Надаючи правову оцінку аргументам учасників справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що при затверджені генерального плану сільського населеного пункту села Коритняни Ужгородського району відповідачем не враховано правовий режим зон санітарної охорони водозабору «Минай», де позивач як водокористувач на підставі діючого дозволу здійснює видобування корисних копалин загальнодержавного значення у вигляді підземних питних вод та надає такі населенню, а тому в цій частині оскаржуваним рішенням порушені права позивача.

З метою дотримання справедливого балансу приватних та публічних інтересів, для ефективного захисту порушених прав позивача, оскільки у генеральному плані населеного пункту встановлюється режим забудови територій, враховуючи, що в подальшому план зонування території та детальний план розробляються на основі генерального плану, а тому за встановлених обставин справи суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що слід визнати протиправним і скасувати рішення 21 сесії 7 скликання Коритнянської сільської ради від 30.08.2018 № 502 «Про затвердження генерального плану сільського населеного пункту села Коритняни, Ужгородського району» щодо затвердження містобудівної документації у зоні знаходження другого поясу зони санітарної охорони водозабору «Минай».

Суд апеляційної інстанції звернув увагу, що відповідач як орган місцевого самоврядування, відповідальний за розробку та затвердження містобудівної документації (змін до такої), повинен діяти з дотриманням принципів належного урядування та забезпечувати збалансований підхід до як до громадських, приватних, так і до публічних інтересів.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції розглядаючи подану заяву приходить до переконання, що постанова Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 січня 2023 року є чіткою і зрозумілою: терміни, вжиті у ній, відповідають тому змістові, що вони мають згідно з законодавством України; ці терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони означають; текст правової норми, застосованої судом, відтворений без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд надає своє тлумачення її змісту з відповідними висновками в контексті аналізу обставин справи. Судове рішення не містить положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Враховуючи вищенаведене суд апеляційної інстанції вважає, що рішення суду є чітким та зрозумілим, не може бути зміненим по суті, а тому в задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення слід відмовити.

Керуючись статтями 254, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» про роз`яснення постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 січня 2023 року у справі №260/1336/18 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач Т. І. Шинкар
судді Л. П. Іщук
І. М. Обрізко