Справа № 320/13466/20
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції: Басай О.В. Суддя-доповідач: Епель О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2023 року Справа № 320/13466/20

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Епель О.В.,

суддів: Карпушової О.В., Мєзєнцева Є.І.,

за участю секретаря Горегляд Д.В.,

Позивача ОСОБА_1.,

Представника Відповідача Борисенка А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року у справі

за позовом ОСОБА_1

до Гребінківської селищної ради,

третя особа на стороні Відповідача,

яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору:

Департамент екології та природних ресурсів

Київської обласної державної адміністрації

про скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

1. ОСОБА_1 (далі - Позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Гребінківської селищної ради (далі - Відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: Департамент екології та природних ресурсів Київської обласної державної адміністрації про скасування рішення Гребінківської селищної ради Васильківського району Київської області № 675-ХХХХІ-VІІ від 04.08.2020 «Про затвердження документа державного планування «Генеральний план з планом зонування території смт Гребінки Васильківського району Київської області».

В обґрунтування заявлених вимог Позивач стверджував, що Відповідачем порушено процедуру прийняття оспорюваного ним рішення, зокрема не узгоджено в порядку, визначеному законодавством, містобудівну документацію, не забезпечено здійснення належного громадського обговорення відповідного проєкту, не оприлюднено рішення щодо розроблення генерального плану з планом зонування з прогнозованими правовими, екологічними, економічними наслідками, а також наслідками для здоров`я населення.

2. Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року в задоволенні позову було відмовлено повністю.

Ухвалюючи таке рішення, суд виходив з того, що Відповідачем було дотримано процедуру прийняття спірного рішення, зокрема проведено громадські обговорення з цього питання та частково враховано зауваження і пропозиції Позивача.

Крім того суд зазначив, що Позивачем не доведено порушення оскаржуваним рішенням ради його індивідуальних прав, свобод чи інтересів.

3. Не погоджуючись з таким рішенням суду, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити постанову про задоволення позову в повному обсязі.

В обґрунтування заявлених вимог Апелянт наводить доводи, аналогічні тим, що були викладені в його позові, а також зазначає, що він фактично проживає та офіційно зареєстрований у смт Гребінки Васильківського району Київської області, а також є депутатом Васильківської районної ради.

Тому, на переконання Апелянта, оскаржуване ним рішення ради щодо затвердження генерального плану з планом зонування території смт Гребінки Васильківського району Київської області безпосередньо стосується його прав та охоронюваних законом інтересів як мешканця цього населеного пункту, а також як представника відповідної територіальної громади.

Разом з тим Апелянт зазначає, що Відповідач при прийнятті спірного рішення не узгодив проєкт містобудівної документації з органами місцевого самоврядування суміжних територіальних громад, а саме: Коваліської, Пинчуківської, Саливінківської сільської ради та Дослідницької селищної ради, чим порушив вимоги п. 6 ч. 7 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядок № 290.

Також, на переконання Апелянта, Відповідач не забезпечив належного громадського обговорення проєкту генплану смт Гребінки, порушив строки їх проведення, не оприлюднив рішення щодо розроблення такого генплану з планом зонування з прогнозованими правовими, економічними, екологічними наслідками та наслідками для здоров`я населення, чим порушив п. 1 ч. 3 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Крім того Апелянт стверджує, що Відповідач не оприлюднив на місцевому рівні проєкт містобудівної документації, пояснювальну записку, розділ «Охорона навколишнього природного середовища» або звіт про стратегічну екологічну оцінку.

З цих та інших підстав Апелянт вважає, що оскаржуване ним рішення суду першої інстанції прийнято за неповно встановлених обставин справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору в цілому.

4. Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.09.2022 та від 13.12.2022 було відкрито апеляційне провадження, установлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до судового розгляду.

5. Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити таку скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів Апелянта та правильності висновків суду першої інстанції.

При цьому у своєму відзиві Відповідач стверджує, що вимоги п. 6 ч. 7 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» з приводу узгодження проєкту генплану з органами місцевого самоврядування суміжних територіальних громад до спірних правовідносин не застосовуються, оскільки Гребінки є селищем міського типу, а такі вимоги стосуються лише міста.

Крім того Відповідач стверджує, що він повністю виконав вимоги законодавства щодо оприлюднення містобудівної документації та звіту про стратегічну екологічну оцінку та провів громадські обговорення в законодавчо визначеному порядку та строки.

6. Позивачем подано відповідь на відзив Відповідача, в якій він наполягає на своїй правовій позиції та стверджує, що доводи Відповідача засновуються на неправильному тлумаченні норм законодавства.

При цьому Позивач зазначає, що під час громадських слухань він вказував на порушення Відповідачем п. 6 ч. 7 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», але Відповідач у порушення вимог законодавства не заніс до протоколу таке зауваження та пропозицію.

Позивач також вказав, що твердження Відповідача про те, що вказані законодавчі норми до нього не застосовуються, оскільки Гребінки є смт, а такі норми поширюються лише на місто, на його думку є маніпулятивними та необ`єктивними.

Крім того Позивач зазначив, що Відповідач не заперечив існування спільного інтересу Позивача як члена Гребінківської селищної територіальної громади та суміжних територіальних громад до територій спільних інтересів та не заперечив його прав, визначених законодавством.

Позивач вказує, що звіт про стратегічну екологічну оцінку не є містобудівною документацією, що він скаржився на порушення Порядку № 290 на етапі доопрацювання проєкту містобудівної документації, а також, що проєкт генплану обов`язковий до розгляду на архітектурно-містобудівній раді, що Відповідач не дотримався Методичних рекомендацій із здійснення стратегічної екологічної оцінки документів державного планування.

Позивач стверджує про порушення Відповідачем порядку громадського обговрнення, неврахування думки громадськості, зауважень Позивача, зокрема про недопустимість запланованого надання у приватне користування місцевого проїзду, про наявні на генплані межі селища та приміської зони, щодо відсутності в генплані стратегії соціально-економічного розвитку, відображення у протоколі неправдивої пропозиції Позивача.

7. 13.02.2023 від Позивача надійшли додаткові письмові пояснення у справі, в яких він, зокрема зазначає, що Відповідач, ігноруючи його зауваження та пропозиції, надав місцевий проїзд між вул. І.Франка та вул. Індустріальною у приватне користування всупереч вимогам ч. 3 ст. 83 ЗК України, що зумовлює необхідність для Позивача і громадськості потрапляти на вул. Індустріальну та частину вул. Київської з виїздом на автомагістраль «Київ-Одеса» та становить небезпеку для життя і здоров`я людей.

Також у своїх письмових поясненнях Позивач вказав, що Відповідач запланував на місці спортивного майданчику масив громадської забулови, чим позбавив Позивача і громадськість можливостей для відпочинку і фізичного розвитку.

Крім того Позивач стверджує, що Відповідач не виконав вимоги законодавства щодо оцінки впливу на довікілля, що у проєкті генплану відсутня стратегія соціально-економічного розвитку, що цей проєкт не узгоджено із суміжними населеними пунктами, затверджено без належного громадського обговорення, не оприлюднено в порядку, визначеному законодавством.

8. 14.02.2023 від Відповідача надійшли додаткові письмові пояснення, в яких він, зокрема зазначає, що проєкт генплану не потребував узгодження із органами місцевого самоврядування суміжних територіальних громад, оскільки Гребінки є смт, а не містом, тому відповідні законодавчі вимоги до нього не застосовуються.

Також Відповідач вказав, що відповідне рішення Гребінківської селищної ради про розроблення генплану було оприлюднено 28.02.2017 на офіційному сайті та в газеті «Життя і слово» від 09.05.2018, а також що ним було оприлюднено повідомлення про оприлюднення звіту про стратегічну екологічну оцінку проєкту генерального плану з планом зонування території смт Гребінки та початок процедури розгляду і врахування зауважень, пропозицій громадськості на оіційному сайті ради 12.05.2020. Відповідач вказує, що відповідні оголошення також були розміщені у місцевій пресі (у газеті «Життя і слово») та у всеукраїнській газеті «Урядовий кур`єр».

9. 23.02.2023 від Позивача надійшли додаткові письмові пояснення, в яких він надає уточнений текст відповідей і пояснень, наданих ним раніше суду, зокрема в судовому засідані 14.02.2023, наголошуючи, що законодавство вимагає суміжні територіальні громади узгоджувати генеральні плани з метою врегулювання питань у приміських зонах, що Відповідач не дотримався пропозиції та рекомендації, ухвалених за результатами розгляду на архітектурно-будівельній раді, порушив термін для громадського обговорення, п.3 ч. 3 ст. 10, п. 6 ст. 12 Закону України «Про СЕО».

10. У судовому засіданні 28.02.2023 Позивач підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити, наполягав на своїх доводах та протиправності оскаржуваного ним рішення.

Представник Відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечував, залишаючись на своїй правовій позиції, та надав суду додаткові документи, оригінали яких були оглянуті в судовому засіданні, а копії - долучені до матеріалів справи.

11. Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія судців вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін з наступних підстав.

12. Обставини справи, установлені судом першої інстанції.

Як установлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, Позивач є жителем смт Гребінки та депутатом Васильківської районної ради.

Рішенням Гребінківської селищної ради від 22.02.2017 № 232-Х-VI «Про розроблення генерального плану смт Гребінки Васильківського району Київської області» вирішено розробити містобудівну документацію - генеральний план смт Гребінки Васильківського району Київської області в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Розробником Генплану Відповідачем визначено ТОВ «АЛЬФА ГАРАНТ ЛЛС», у складі якого є архітектор Маркітаненко С.Б., що має кваліфікаційний сертифікат серії АА № 003273 від 15.07.2016.

28.02.2017 на офіційному майті відповідне рішення було оприднено на на офіційному сайті Відповідача.

18.08.2018 зазначене рішення оприлюднено Відповідачем у газеті «Життя і слово» № 64.

Листом від 11.10.2018 № 202 Саливонківська сільська рада Васильківського району Київської області повідомила Відповідача про те, що розглянувши проєкт «Генеральний план з планом зонування смт Гребінки Васильківського району Київської області» рада не заперечує щодо розширення меж смт Гребінки та розроблення вищевказаного проекту в проектних межах.

26.11.2018 Позивач подав до Відповідача звернення, в якому зауважив, що під час розгляду проєкту генерального плану розвитку смт Гребінки та надання зауважень і пропозицій до нього 09.10.2018 за участю селищного голови виявилося, що цей генплан принципово відрізняється від того, що розглядався на громадських слуханнях 12.09.2018 за участю замовника та розробника генплану. Також виявлено суттєві розбіжності в топографо-геодезичній основі між обома генпланами. Тому просив оприлюднити остаточний проєкт генплану для можливості ознайомлення з ним.

09.12.2019, виступаючи як депутат Васильківської районної ради, Позивач звертався до Департаменту, повідомляючи, що проєкт Генплану розвитку смт Гребінки розглядався з грубими порушеннями процедури розгляду та містить ряд принципових містобудівних помилок, у зв`язку з чим просив Департамент: додатково проаналізувати Генплан розвитку смт Гребінки, з урахуванням зауважень та пропозицій громадських активістів, депутатів районної та обласної рад, незалежних експертів; не погоджувати та не підписувати проєкт Генплану розвитку смт Гребінки до виправлення містобудівних помилок в інтересах територіальної громади та національних інтересів України.

На вказане звернення Позивача, Департамент надав відповідь від 25.12.2019 №Т.07.835.2, якою повідомив, що Генплан розвитку смт Гребінки, який розроблений ТОВ «АЛЬФА ГАРАНТ ЛЛС», розглянуто на засіданні архітектурно-містобудівної ради при Департаменті 05.12.2019, за результатами розгляду і обговорення проєкту замовнику надано витяг з пропозиціями і рекомендаціями щодо доопрацювання матеріалів.

Листом від 11.12.2019 №02-12/3761 Департамент направив сільраді зауваження та пропозиції архітектурно-містобудівної ради при Департаменті (витяг з протоколу № 16/19 від 05.12.2019), які були розглянуті та враховані Відповідачем, а проєкт документа державного планування «Генеральний план з планом зонування смт Гребінки Васильківського району Київської області» доопрацьовано, що підтверджується відповіддю головного архітектора проєкту.

09.03.2020 Позивач, виступаючи як депутат Васильківської районної ради, подав до Відповідача зауваження та пропозиції до Заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки (СЕО) Генплану з планом зонування території смт Гребінки, в яких запропонував під час виконання звіту про СЕО застосувати: 1. топографічний метод; 2. польові візуальні дослідження за маршрутами по екомимтемам та водоохоронних зонах з метою виявлення порушень природоохоронного законодавства. У тому числі, просив оприлюднити інформацію про членів експертної комісії, яка будуть проводити аналіз та готувати звіт про СЕО, а також про уповноважені територіальний та державний органи, які будуть робити Висновок за результатами ОВД та СЕО.

Листом від 27.03.2020 № 218 Відповідач повідомив Позивача про те, що його зауваження та пропозиції направлено для розгляду і врахування розробнику генплану.

Відповідно до довідки Відповідача від 17.04.2020 № 261 про врахування зауважень та пропозицій громадськості щодо визначення обсягу виконання стратегічної екологічної оцінки проекту документа державного планування «Генеральний план з планом зонування смт Гребінки Васильківського району Київської області» під час проведення громадського обговорення розглянуті надані зауваження та пропозиції, прийняті відповідні рішення про врахування.

Листом від 15.04.2020 № 06.2-02.2-09/1963/2892 Департамент направив сільраді зауваження та пропозиції до проєкту документу державного планування «Генеральний план з планом зонування смт Гребінки Васильківського району Київської області».

Згідно з протоколом врахування зауваження та пропозиції щодо обсягу виконання СЕО проєкту документа державного планування «Генеральний план з планом зонування смт Гребінки Васильківського району Київської області», наданих під час громадського обговорення та консультацій, випливає, що зауваження та пропозиції Позивача розглянуті та частково враховані. При цьому, відхилені зауваження та пропозиції Позивача обґрунтовані.

Вищезазначена довідка про врахування зауважень та пропозицій оприлюднена Відповідачем на сторінці сільради в мережі Інтернет 12.05.2020.

12.05.2020 Відповідачем оформлено повідомлення № 288 про оприлюднення звіту про стратегічну екологічну оцінку проекту документа державного планування «Генеральний план з планом зонування території смт Гребінки Васильківського району Київської області» та початок процедури розгляду і врахування зауважень та пропозицій громадськості, в якому, окрім іншого повідомлено, що замовником проекту вказаного документу є сільрада, розробником генплану є ТОВ «Альфа Гарант ЛЛС», рішення про затвердження документу прийматиме сільрада; ознайомитись з проектом генплану та звітом про СЕО можна у приміщенні сільради та на сторінці сільради в мережі Інтернет; зауваження та пропозиції до проекту документа надаються до сільради в письмовому вигляді поштою або особисто в робочий час та на електронну адресу сільради; зауваження та пропозиції громадськості до відповідного проекту генплану надаються в процесі громадського обговорення протягом 30 днів з дня оприлюднення зазначеного проекту та звіту про СЕО, а саме з 14.05.2020 по 12.06.2020 включно; громадські слухання відбудуться у приміщенні сільради 12.06.2020 о 10:00.

Зазначене повідомлення та проєкт генплану були оприлюднені Відповідачем на сторінці сільради в мережі Інтернет 12.05.2020. Відповідне повідомлення було також розміщене Відповідачем в місцевій газеті «Життя і слово» від 13.05.2020 № 28 та в газеті «Урядовий кур`єр» від 13.05.2020 № 88.

Громадські слухання щодо врахування громадських інтересів у проекті містобудівної документації «Генеральний план з планом зонування смт Гребінки Васильківського району Київської області» та звіті про стратегічну екологічну оцінку проекту документа державного планування смт Гребінки Васильківського району Київської області відбулися 12.06.2020, у тому числі, за участю Позивача, якому були надані відповіді на усі поставлені ним питання щодо проєкту генплану.

За результатом громадських слухань було вирішено взяти за основу, затвердити, схвалити та рекомендувати проєкт містобудівної документації "Генеральний план з планом зонування смт Гребінки Васильківського району Київської області" та звіт про стратегічну екологічну оцінку проекту документа державного планування смт Гребінки для подальшого затвердження.

Листом від 26.06.2020 № 06.2-02.2-09/2580/4388 Департамент направив сільраді зауваження та пропозиції до проекту документу державного планування «Генеральний план з планом зонування смт Гребінки Васильківського району Київської області», які були враховані Відповідачем, що підтверджується протоколом розгляду і врахування зауважень та пропозицій наданих органами виконавчої влади щодо звіту про СЕО та проекту документа державного планування «Генеральний план з планом зонування смт Гребінки Васильківського району Київської області» від 07.08.2020 № 498.

Так, згідно з протоколом розгляду і врахування зауважень та пропозицій наданих органами виконавчої влади щодо звіту про СЕО та проекту документа державного планування «Генеральний план з планом зонування смт Гребінки Васильківського району Київської області» від 07.08.2020 № 498 до довідки про розгляд і рахування зауважень і пропозицій, Відповідачем враховано зауваження та пропозиції щодо: забезпечення дотримання розмірів та обмежень, які стосуються водоохоронних зон та прибережно-захисних смуг водних об`єктів; забезпечення дотримання вимог статті 80 Водного кодексу України щодо заборони надання земельних ділянок у заплавах річок під будь-яке будівництво; врахування при затвердженні документу державного планування розрахунку норми рівня озеленення різних структурних елементів смт Гребінки; забезпечення максимального збереження існуючих зелених насаджень та зон; забезпечення дотримання санітарно захисних зон від кладовищ, сміттєзвалищ, очисних споруд, каналізаційних стоків та водозаборів, свердловин госпитного водоп-роводу, газорегуляторного пункту тощо; також Відповідачем прийнято до уваги вимоги статті 48 Закону України «Про охорону земель», статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», статті 6 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку».

Окрім зазначеного, у вказаному протоколі, щодо зауважень про порушення замовником пункту 6 статті 12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» у частині строків громадського обговорення, Відповідач вказав, що строк громадського обговорення звіту СЕО було встановлено 30 календарних днів з дня найпізнішої публікації, а саме з 14.05.2020 по 12.06.2020, що відображено у повідомленні про оприлюднення, яке було оприлюднено 12.05.2020 на дошці оголошень сільради та 12.05.2020 на офіційній Інтернет-сторінці сільради.

При цьому, Відповідачем вказано, що зауважень та пропозиції до проекту документа державного планування і звіту про СЕО від Міністерства охорони здоров`я України та Міністерства охорони довкілля та природних ресурсів не надходило, а Департамент охорони здоров`я КОДА зауважень та пропозицій не має.

24.07.2020 Відповідачем на сторінці сільради в мережі Інтернет було оприлюднено розпорядження від 24.07.2020 №78 «Про скликання ХХХХІ чергової сесії Гребінківської селищної ради VII скликання».

На сторінці сільради в мережі Інтернет 07.08.2020 Відповідачем було оприлюднено матеріали по розробці та затвердженню нового Генерального плану смт Гребінки Васильківського району Київської області.

З метою забезпечення планомірного, соціально-економічного, обґрунтованого, комплексного та екологічного спрямованого розвитку селища Гребінки Васильківського району Київської області, підвищення рівня його благоустрою та створення умов життєдіяльності населення, розглянувши містобудівну документацію «Генеральний план з планом зонування території смт Гребінки Васильківського району Київської області», враховуючи витяг № 16/19-02 з протоколу № 16/19 засідання архітектурно-містобудівної ради при Департаменті, висновок постійної комісії сільради, Гребінківською селищною радою Васильківського району Київської області прийнято рішення від 04.08.2020 №675-ХХХХІ-VІІ «Про затвердження документа державного планування «Генеральний план з планом зонування території смт Гребінки Васильківського району Київської області».

13. Вважаючи таке рішення ради протиправним, Позивач звернувся до суду з цим позовом.

14. Нормативно-правове обґрунтування.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 3038-VI), «Про місцеве самоврядування» від 21.05.1997 № 280/97-ВР у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 280/97-ВР), «Про стратегічну екологічну оцінку» від 20.03.2018 № 2354-VIII (далі - Закон № 2354-VIII), Порядком розроблення містобудівної документації, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального від 16.11.2011 №290 (далі - Порядок № 290).

Так, відповідно до частини першої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з частинами першою, третьою, четвертою статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

До суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

Суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

У пункті 5 частини першої статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах за зверненням суб`єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб`єкту законом.

Частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до частини другої статті 6 та частини другої статті 19 Конституції України, органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 140, статтею 144 Конституції України, місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів регламентовані Законом № 3038-VI.

Пунктом 2 частини першої статті 1 Закону № 3038-VI визначено, що генеральний план населеного пункту - містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту.

Інструментом державного регулювання планування територій є містобудівна документація, яка поділяється на документацію державного, регіонального та місцевого рівнів (частини друга статті 2 Закону № 3038-VI).

Відповідно до частин першої, другої, четвертої статті 16 Закону № 3038-VI, планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Містобудівна документація на місцевому рівні може бути оновлена за рішенням місцевих рад.

Затвердження оновленої містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється згідно із статтями 17, 18 та 19 цього Закону.

Згідно з частиною першою, другою, п`ятою, шостою, десятою статті 17 Закону № 3038-VI, генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

На підставі затвердженого генерального плану населеного пункту розробляється план земельно-господарського устрою, який після його затвердження стає невід`ємною частиною генерального плану.

Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є замовниками, організовують розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради.

Рішення про розроблення генерального плану приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації в установлений строк: 1) подають пропозиції до проекту відповідного місцевого бюджету на наступний рік або про внесення змін до бюджету на поточний рік щодо потреби у розробленні містобудівної документації; 2) визначають в установленому законодавством порядку розробника генерального плану населеного пункту, встановлюють строки розроблення та джерела його фінансування; 3) звертаються до обласної державної адміністрації, Ради міністрів Автономної Республіки Крим (для міст обласного та республіканського Автономної Республіки Крим значення) центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (для міст Києва та Севастополя), щодо визначення державних інтересів для їх урахування під час розроблення генерального плану населеного пункту; 4) повідомляють через місцеві засоби масової інформації про початок розроблення генерального плану населеного пункту та визначають порядок і строк внесення пропозицій до нього фізичними та юридичними особами; 5) забезпечують попередній розгляд матеріалів щодо розроблення генерального плану населеного пункту архітектурно-містобудівними радами відповідного рівня; 6) узгоджують проект генерального плану населеного пункту з органами місцевого самоврядування, що представляють інтереси суміжних територіальних громад, з метою врегулювання питань планування територій у приміських зонах; 6-1) забезпечують розроблення проекту генерального плану населеного пункту з урахуванням обмежень використання приаеродромної території, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України; 7) забезпечують здійснення стратегічної екологічної оцінки.

Генеральні плани населених пунктів та зміни до них розглядаються і затверджуються відповідними сільськими, селищними, міськими радами на чергових сесіях протягом трьох місяців з дня їх подання.

У свою чергу, відповідно до статті 2 Закону № 280/97-ВР місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Частиною першою статті 10 Закону № 280/97-ВР визначено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до частини першої статті 25, пункту 42 частини першої статті 26 Закону № 280/97-ВР, сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема, затвердження в установленому порядку місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови відповідних населених пунктів, іншої містобудівної документації.

Разом з тим, механізм розроблення або внесення змін до містобудівної документації з планування території на державному рівні в частині схем планування окремих частин території України та містобудівної документації з планування території на регіональному і місцевому рівнях визначає Порядок № 290.

Пунктом 4.1. розділу IV. Порядку № 290 визначено, що рішення про розроблення генерального плану, плану зонування території, детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, а також внесення змін до цієї містобудівної документації приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Замовником розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні або внесення змін до неї є, при розробленні генерального плану населеного пункту, плану зонування території, а також детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, - виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації (пункт 4.3 розділу IV Порядку № 290).

Генеральний план населеного пункту, план зонування території та детальний план території розробляються суб`єктами господарювання, у складі яких є архітектор, що має кваліфікаційний сертифікат (пункт 4.5 розділу IV Порядку № 290).

Генеральні плани населених пунктів, плани зонування території та зміни до них затверджуються відповідними сільськими, селищними, міськими радами (пункт 4.11 розділу IV Порядку № 290).

Відповідно до частин першої, десятої статті 46 Закону № 280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради.

Відповідно до статті 20 Закону № 3038-VI, для професійного обговорення проектних рішень у сфері містобудування центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, уповноважені органи містобудування та архітектури можуть утворювати архітектурно-містобудівні ради як дорадчі органи, що діють на громадських засадах.

Результати розгляду проектів містобудівної документації архітектурно-містобудівною радою враховуються під час подальшого доопрацювання та затвердження таких проектів.

Архітектурно-містобудівні ради надають рекомендації з питань планування, забудови та іншого використання територій у межах історичних ареалів населених місць і зон охорони пам`яток архітектури та містобудування з урахуванням рішень консультативних рад з питань охорони культурної спадщини.

Архітектурно-містобудівна рада розглядає проекти будівництва об`єктів за зверненням замовників таких проектів.

Результати розгляду радою зазначених проектів мають виключно рекомендаційний характер і не можуть вимагатися під час погодження та затвердження проекту будівництва.

Згідно з пунктом 4.10 розділу IV Порядку № 290, розробник містобудівної документації на місцевому рівні: бере участь у розгляді пропозицій громадськості до проекту генерального плану, плану зонування території, детального плану території в процесі проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів; доопрацьовує в разі необхідності проект містобудівної документації за результатами розгляду на архітектурно-містобудівній раді та громадських слухань щодо врахування громадських інтересів.

Відповідно до частини першої статті 11, статті 12 Закону № 2354-VIII, замовник забезпечує складання звіту про стратегічну екологічну оцінку після врахування зауважень і пропозицій, отриманих у процесі громадського обговорення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та наданих органами, зазначеними у статтях 6 - 8 цього Закону.

Замовник своєчасно забезпечує можливості для участі громадськості у стратегічній екологічній оцінці проекту документа державного планування, за умови доступності для розгляду всіх альтернативних варіантів.

Проект документа державного планування та звіт про стратегічну екологічну оцінку оприлюднюються на офіційному веб-сайті замовника з метою одержання та врахування зауважень і пропозицій громадськості.

Про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку громадськість повідомляє замовник.

Повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку публікується у друкованих засобах масової інформації (не менш як у двох), визначених замовником, та розміщується на офіційному веб-сайті замовника. Замовник забезпечує розміщення повідомлення та доступ до проекту документа державного планування і звіту про стратегічну екологічну оцінку протягом усього строку громадського обговорення, визначеного відповідно до частини шостої цієї статті.

За результатами громадського обговорення замовник готує довідку про громадське обговорення, в якій підсумовує отримані зауваження і пропозиції та зазначає, яким чином у документі державного планування та звіті про стратегічну екологічну оцінку враховані зауваження і пропозиції, надані відповідно до цієї статті (або обґрунтовує їх відхилення), а також обґрунтовує обрання саме цього документа державного планування у тому вигляді, в якому він запропонований до затвердження, серед інших виправданих альтернатив, представлених до розгляду. До довідки додаються протокол громадських слухань (у разі проведення) та отримані письмові зауваження і пропозиції. Довідка про громадське обговорення є публічною інформацією.

Громадське обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводиться в порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» для громадського обговорення проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Відповідно до статті 21 Закону № 3038-VI, громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.

Замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити: 1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення; 2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу "Охорона навколишнього природного середовища" або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості; 3) реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні; 4) проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні; 5) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію; 6) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації.

Пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються.

Громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах замовників містобудівної документації.

Особи, які оприлюднюють проекти містобудівної документації на місцевому рівні, є відповідальними за їх автентичність.

Порядок проведення громадських слухань проектів містобудівної документації на місцевому рівні визначає Кабінет Міністрів України.

Висновки суду апеляційної інстанції.

15. Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що законодавством регламентовано чітку та послідовну процедуру розроблення та затвердження ненерального плану населеного пункту, яка зокрема включає такі етапи як визначення розробника відповідного генплану, повідомлення через ЗМІ про початок його розроблення, визначення порядку і строку внесення пропозицій до нього фізичними та юридичними особами (громадське обговорення), здійснення попереднього розгляду матеріалів щодо розроблення генплану населеного пункту архітектурно-містобудівними радами відповідного рівня, здійснення стратегічної екологічної оцінки.

Реалізація відповідної процедури належить до компетенції органу місцевого самоврядування, зокрема, селищної ради, яка виступає замовником розроблення містобудівної документації - генплану населеного пункту.

16. Перевіряючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів звертає увагу на те, що рішення № 675-ХХХХІ-VІІ від 04.08.2020 «Про затвердження документа державного планування «Генеральний план з планом зонування території смт Гребінки Васильківського району Київської області» було прийнято Відповідачем з дотриманням означеної вище законодавчо регламентованої процедури.

17. Доводи Апелянта про те, що Відповідач при прийнятті спірного рішення не узгодив проєкт містобудівної документації з органами місцевого самоврядування суміжних територіальних громад, а саме: Коваліської, Пинчуківської, Саливінківської сільських рад та Дослідницької селищної ради, чим порушив вимоги п. 6 ч. 7 ст. 17 Закону № 3038-VI та Порядок № 290, судова колегія відхиляє з наступних підстав.

Так, із законодавчих приписів, на які посилається Апелянт, зокрема п. 6 ч. 7 ст. 17 Закону № 3038-VI убачається, що вимоги стосовно необхіднсті погодження проєкт містобудівної документації з органами місцевого самоврядування суміжних територіальних громад поширюються виключно на приміські зони, якими відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 1 Закону № 3038-VI території, що забезпечують просторовий та соціально-економічний розвиток міста.

Водночас Грибінки є селищем міського типу, а суміжними з ним зонами є території сіл та селищ, тому приписи Закону № 3038-VI, на які посилається Апелянт, на спірні правовідносини не поширюються.

Разом із тим апеляційний суд, зазначає, що навіть незважаючи на відсутність відповідного обов`язку Відповідач узгодив проєкт генплану з планом зонування території смт Гребінки із Саливонківською сільською радою, ураховуючи, що смт Гребінки межує із с. Саливонки по межі забудови з обох боків населених пунктів. Тобто Відповідач вжив превентивних заходів для запобігання виникненню спірних питань у майбутньому.

Також, аналізуючи доводи апеляційної скарги та аргументи, наведені ОСОБА_1 у судових засіданнях, судова колегія відзначає й те, що на межі смт Гребінки з іншими населеними пунктами (с. Ковалівка, с. Пінчуки, смт Дослідницьке) розташоані сільськогосподарські поля, а не об`єкти забудови, тому відповідних питань щодо планування територій у приміських зонах не виникає.

Ураховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності, судова колгія відхиляє наведені доводи Апелянта як безпідставні.

18. Твердження Апелянта про те, що Відповідачем було порушено процедуру громадських обговорень спірного проєкту генплану, зокрема 30-денний строк для поданя пропозицій громадськості, судова колегія відхиляє як такі, що спростовуються матеріалами цієї справи.

У контексті аналізу таких доводів Апелянта колегія суддів зазначає, що повідомлення № 288 про оприлюднення звіту про СЕО, проєкту Генплану та початок процедури розгляду і врахування зауважень та пропозицій громадськості, а також проєкт Генплану було оприлюднено Відповідачем на сторінці сільради в мережі Інтернет 12.05.2020, а також у місцевій газеті «Життя і слово» від 13.05.2020 № 28 і в газеті «Урядовий кур`єр» від 13.05.2020 № 88. Громадські слухання відбулися 12.06.2020, тобто з дотриманням строків, передбачених статтею 21 Закону № 3038-VI.

19. Доводи Апелянта про те, що Відповідач не забезпечив належного громадського обговорення проєкту генплану смт Гребінки та не оприлюднив рішення щодо розроблення такого генплану з планом зонування з прогнозованими правовими, економічними, екологічними наслідками та наслідками для здоров`я населення, чим порушив п. 1 ч. 3 ст. 21 Закону № 3038-VI, також спростовуються матеріалами справи.

При цьому колегія суддів вказує, що як вже було встановлено вище рішення щодо розроблення генплану було оприлюднено Відповідачем на його офіційному сайті ще 28.02.2017 і також додатково у місцевій газеті «Життя і слово» від 09.05.2018, а в наступному Відповідач оприлюднив повідомлення № 288 про оприлюднення звіту про СЕО, проєкту Генплану та початок процедури розгляду і врахування зауважень та пропозицій громадськості, а також проєкт Генплану на своєму офіційному сайті 12.05.2020, 13.05.2020 - у місцевій газеті «Життя і слово» і в газеті «Урядовий кур`єр».

Тобто Відповідач виконав належним чином законодавчі вимоги щодо оприлюднення містобудівної документації та звіту про стратегічну екологічну оцінку.

З аналогічних підстав судова колегія відхиляє доводи Апелянта про те, що Відповідач не оприлюднив на місцевому рівні проєкт містобудівної документації, пояснювальну записку, розділ «Охорона навколишнього природного середовища» або звіт про стратегічну екологічну оцінку як такі, що спростовуються матеріалами цієї справи.

20. Доводи Апелянта про те, що Відповідач не виконав вимоги законодавства щодо оцінки впливу на довікілля і що у проєкту генплану відсутня стратегія соціально-економічного розвитку, повністю спростовуються матеріалами справи, зокрема звітом про стратегічну екологічну оцінку, пояснювальною запискою з додатками /т. 3 а.с.1-212/.

21. Доводи Апелянта про те, що Відповідач, ігноруючи його зауваження та пропозиції, надав місцевий проїзд між вул. І.Франка та вул. Індустріальною у приватне користування всупереч вимогам ч. 3 ст. 83 ЗК України, що зумовлює необхідність для Позивача і громадськості потрапляти на вул. Індустріальну та частину вул. Київської з виїздом на автомагістраль «Київ-Одеса» та становить небезпеку для життя і здоров`я людей, колегія суддів відхиляє як необґрунтовані та безпідставні.

При цьому судова колегія зазначає, що містобудівною та проєктною документацією, на підставі якої було розроблено та затверджено спірний генплан, підтверджується дотримання Відповідачем законодавчо визначеної процедури і принципу балансу інтересів при прийнятті рішення, оскаржуваного ОСОБА_1 .

Водночас наведені доводи Апелянта засновуються на припущеннях і проаналізувавши такі доводи та дослідивши відповідні матеріали справи, колегія суддів не встановила порушення Відповідачем ані ч. 3 ст. 83 ЗК України, на яку посилається Позивач, ані будь-якої іншої законодавчої норми, що свідчило б про протиправність спірного рішення ради.

22. Твердження Апелянта про те, що Відповідач запланував на місці спортивного майданчику масив громадської забулови, чим позбавив Позивача і громадськість можливостей для відпочинку і фізичного розвитку, колегія суддів також відхиляє з підстав, наведених вище.

23. Доводи Апелянта про те, що звіт про стратегічну екологічну оцінку не є містобудівною документацією, що він скаржився на порушення Порядку № 290 на етапі доопрацювання проєкту містобудівної документації, а також, що проєкт генплану обов`язковий до розгляду на архітектурно-містобудівній раді, що Відповідач не дотримався Методичних рекомендацій із здійснення стратегічної екологічної оцінки документів державного планування, також спростовуються матеріалами справи, якими підтверджується дотримання відповідної законодавчої процедури при прийнятті Відповідачем спірного рішення.

24. Доводи Апелянта про те, що під час громадських слухань він вказував на порушення Відповідачем п. 6 ч. 7 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», але Відповідач у порушення вимог законодавства не заніс до протоколу таке зауваження та пропозицію, колегія суддів приймає до уваги, але зазначає, що як було встановлено вище твердження Позивача щодо порушення Відповідачем вказаних норм при прийнятті спірного рішення є безпідставними, а не відображення вказаного питання у протоколі є формальним недоліком, що не призвело до неправильності відповідного рішення суб`єкта владних повноважень.

У контексті доводів апеляційної скарги судова колегія зазначає, що скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості (рішення від 24.03.1988 по справі «Олссон проти Швеції» (Olsson v. Sweden).

При цьому, колегія суддів приймає до уваги правовий підхід, закладений ЄСПЛ при вирішенні справи «Сутяжник проти РФ» (рішення від 25.04.2018) та застосований Верховним Судом у справах №№ 826/5575/17, 910/10616/17, відповідно до якого надмірне прагнення до чистоти, переваги форми над змістом є правовим пуризмом. Скасування правильного по суті рішення, за відсутності фундаментального порушення, є відступленням від принципу правової визначеності («res judicata») та недопустимим.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Отже, колегія суддів, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правомірність такого рішення.

Наведені правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 1640/3394/18 та відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України є обов`язковими для врахування колегією суддів при розгляді цієї справи.

Крім того, аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. Скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості (рішення від 24.03.1988 по справі «Олссон проти Швеції» (Olsson v. Sweden).

25. Аналізуючи всі доводи ОСОБА_1 судова колегія також звертає увагу й на те, що ані під час розгляду справи в суді першої інтанції, ані в ході апеляційного провадження ним не було надано належних і достатніх доказів, які б підтверджували, що спірне рішення порушує безпосередньо його індивідуально визначені права та охоронювані законом інтереси.

Твердження Позивача про те, що він є мешканцем смт Гребінки, таким доказом не є, а доводи ОСОБА_1 про те, що спірним генпланом порушено його право користуватися певним проїздом та спортивним айданчиком (який лише ймовірно колись буде забудований) не підтверджуються жодними належними і допустимими доказами та у контексті предмета спору в цій справі видаються надуманими.

Разом з тим судова колегія зазначає, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або законних інтересів особи на момент її звернення до суду.

При цьому, таке порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Тобто, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у відповідних законодавчих актах право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Разом з тим, саме по собі порушення вимог закону рішенням суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх протиправними, оскільки обов`язковою умовою для цього є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів відповідним рішенням.

У рішенні від 01.12.2004 № 18-рп/2004 Конституційни Суд України визначив, що поняття «порушене право», за захистом якого особа може звертатися до суду і яке вживається в низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». Щодо останнього, то в цьому ж Рішенні Конституційний Суд України зазначив, що поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

З огляду на зазначене, вирішуючи спір, суд має пересвідчитись у належності особі яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Таким чином, обов`язковою умовою для задоволення позову є доведеність позивачем порушення саме його прав та охоронюваних законом інтересів з боку відповідача, зокрема, наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Аналогічні правові висновки, викладені в постановах Верховного Суду від 21.11.2018 у справі № 504/4148/16-а, від 06.11.2019 у справі № 826/15078/17, від 30.06.2020 у справі № 640/1609/19 та, відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України, є обов`язковими для колегії суддів при вирішенні даної справи.

26. Твердження Апелянта про те, що він є є депутатом Васильківської районної ради, колегія суддів відхиляє, оскільки жодною нормою чинного законодавства не передбачено право депутата місцевої ради, який є суб`єктом владних повноважень, звертатися до суду з таким позовом.

Разом з тим у контексті аналізу таких доводів апеляційної скарги судова колегія наголошує, що можливість звернення суб`єкта владних повноважень до суду адміністративної юрисдикції має бути пов`язана з виконанням ним владних управлінських функцій у межах повноважень та за умови, що право на таке звернення прямо передбачено законом.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.03.2018 у справі № 800/414/17, а також в постанові Верховного Суду від 06.03.2018 у справі № 826/7962/16.

27. При цьому колегія суддів враховує правовий висновок Європейського суду з прав людини, викладений в рішенні від 08.04.2010 у справі «Меньшакова проти України», в якому ЄСПЛ зазначив, що право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням у випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично таке обмеження не суперечить пунктові 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету, за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута (пункт 57 рішення Європейського суду з прав людини від 28.05.1985 у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom), Series A, № 93).

Згідно зі ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

28. Враховуючи вищевикладене, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності достатніх та необхідних правових підстав для задоволення позову в цій справі.

29. Отже, судом першої інстанції повно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

30. Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. .

31. Таким чином, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року - без змін.

32. Розподіл судових витрат.

Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не піддягають.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Повиний текст судового рішення виготовлено 03 березня 2023 року.

Головуючий суддя О.В. Епель

Судді: О.В. Карпушова

Є.І. Мєзєнцев