Справа № 520/8470/22
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2023-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

01 березня 2023 року Справа № 520/8470/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бідонько А.В.,

за участю секретаря судового засідання - Літвіщенко Д.О.,

представника позивача - Зливки К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника третьої особи про повернення позовної заяви та залишення позовної заяви без розгляду по справі № 520/8470/22 за позовом Керівника Куп`янської окружної прокуратури Харківської області Миргородський Едуард Олексійович в інтересах держави в особі Харківської обласної військової адміністрації до Великобурлуцької селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Великобурлуцька селищна військова адміністрація Куп`янського району Харківської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Керівник Куп`янської окружної прокуратури Харківської області Миргородський Едуард Олексійович, в інтересах держави в особі Харківської обласної військової адміністрації звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом та просить суд:

1. Визнати протиправною бездіяльність Великобурлуцької селищної ради та зобов`язати Великобурлуцьку селищну раду відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити організацію проведення робіт із винесення меж регіонального ландшафтного парку «Великобурлуцький степ» площею 2042,6 га, який знаходиться на території Великобурлуцької селищної територіальної громади Куп`янського району Харківської області, та закріплення його меж в натурі (на місцевості) шляхом розроблення та затвердження землевпорядної документації щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 17.10.2022 відкрито спрощене провадження у справі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 20.12.2022 року клопотання представника Великобурлуцької селищної ради про розгляд справи за правилами загального позовного провадження за позовом Керівника Куп`янської окружної прокуратури Харківської області Миргородський Едуард Олексійович, Харківської обласної військової адміністрації до Великобурлуцької селищної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задоволено, вирішено розглядати справу № 520/8470/22 в порядку загального позовного провадження.

Великобурлуцькою селищною військовою адміністрацією Куп`янського району Харківської області надано клопотання про повернення позовної заяви та залишення позовної заяви без розгляду, тобто у зв`язку з відсутністю у прокурора адміністративної процесуальної дієздатності.

В обґрунтування клопотання зазначив, що в позовній заяві прокурором зазначено, що суб`єктом владних повноважень до компетенції якого віднесено забезпечення реалізації державної політики в галузі охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів є Департамент захисту довкілля та природокористування Харківської обласної державної адміністрації. Також зазначає, що сам лише факт не звернення до Департаменту захисту довкілля та природокористування Харківської обласної державної адміністрації до Великобурлуцької селищної ради не є доказом неналежного здійснення ним своїх повноважень. Зазначає, що доказів неналежного здійснення позивачем своїх повноважень прокурором не надано, тому він не набуває адміністративної процесуальної дієздатності за даним позовом, та позовна заява підлягає поверненню на підставі п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України. А у випадку відкриття провадження по справі - позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати та залишити без розгляду.

У судовому засіданні представник позивача заперечував проти задоволення клопотання.

Представник відповідача та представник третьої особи не з`явились до судового засідання, повідомлені належним чином про дату і час судового засідання.

Суд, дослідивши доводи клопотання, проаналізувавши докази у їх сукупності, приходить до наступного.

Приписами ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Аналіз частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише в одному з двох випадків:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Суд зазначає, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 806/1000/17, від 19 липня 2018 року у справі № 822/1169/17, від 10 квітня 2019 року у справі № 813/661/17, від 28.04.2021 року по справі № 160/13338/20.

Відповідно до приписів ч.4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Аналіз частини четвертої статті 23 Закону України Про прокуратуру дає підстави стверджувати, що прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва.

Керівником Куп`янської окружної прокуратури Харківської області Миргородський Едуард Олексійович в інтересах держави в особі Харківської обласної військової адміністрації зазначено, що по даній справі інтерес держави полягає в необхідності забезпечення режиму охорони та використання об`єкта природно-заповідного фонду, оскільки наслідком відсутності проекту землеустрою на регіональний ландшафтний парк «Великобурлуцький степ» стала передача земель на території парку у приватну власність громадян та в оренду без будь-яких обмежень у їх використанні.

Тобто, прокурором обґрунтовано підстави для здійснення представництва інтересів Харківської обласної військової адміністрації.

Отже, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання третьої особи про повернення позовної заяви та залишення позовної заяви без розгляду.

Також представником третьої особи надано клопотання про застосування наслідків пропуску звернення до адміністративного суду, передбачених статтею 122 КАС України. Зазначає, що згідно опису, що міститься в позовній заяві, Купянська окружна прокуратура звернулася листом № 60/3-931 вих. 22 ще 16.02.2022 року, а відповідь Департаменту захисту довкілля та природокористування Харківської обласної державної адміністрації № 04.01-22-962 була надіслана 11.03.2022 року, а отже перебіг строку позовної давності почався з отримання відповіді.

У судовому засіданні представник позивача заперечував проти задоволення клопотання.

Представник відповідача та представник третьої особи не з`явились до судового засідання, повідомлені належним чином про дату і час судового засідання.

Суд, дослідивши доводи клопотання, проаналізувавши докази у їх сукупності, приходить до наступного.

Так, частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який наразі продовжено.

Так, зважаючи на воєнний стан введений в Україні, а також враховуючи, що виявлене прокурором порушення вимог законодавства в діяльності Великобурлуцької селищної ради має триваючий характер, суд приходить до висновку, що керівником Куп`янської окружної прокуратури Харківської області Миргородським Едуардом Олексійовичем не пропущено строк звернення до суду з даним позовом, а тому і клопотання третьої особи про залишення позову без розгляду не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 122, 240 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотань представника третьої особи про повернення позовної заяви та залишення позовної заяви без розгляду по справі № 520/8470/22 за позовом Керівника Куп`янської окружної прокуратури Харківської області Миргородський Едуард Олексійович в інтересах держави в особі Харківської обласної військової адміністрації до Великобурлуцької селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Великобурлуцька селищна військова адміністрація Куп`янського району Харківської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 06 березня 2023 року.

Суддя Бідонько А.В.