Справа № 260/5044/22
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2023-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

06 березня 2023 року м. Ужгород№ 260/5044/22
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гаврилка С.Є., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Головного управління ДПС у Закарпатській області до Фізичної особи ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу, -

ВСТАНОВИВ:

21 листопада 2022 року до Закарпатського окружного адміністративного суду звернулося з позовом Головне управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Волошина, буд. 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694) до Фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ), яким просить суд: "1. Прийняти позовну заяву до провадження суду; 2. Винести судове рішення, яким стягнути із фізичної особи ОСОБА_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , податковий борг у розмірі 17627,55 грн. за платежем 18010300 "Податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які власниками об`єктів нежитлової нерухомості".".

У відповідності до статті 171 частин 3 та 4 КАС України, якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є підприємцем, суддя звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи має бути надана протягом трьох днів з дня отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду.

22 листопада 2022 року Закарпатський окружний адміністративний суд звернувся до Центру надання адміністративних послуг Ужгородської міської ради із запитом про надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) ОСОБА_1 .

У зв`язку із ненадходженням у встановлений строк до суду інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) ОСОБА_1 , 16 січня 2023 року Закарпатський окружний адміністративний суд повторно звернувся до Центру надання адміністративних послуг Ужгородської міської ради із запитом про надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) ОСОБА_1 .

31 січня 2023 року Закарпатським окружним адміністративним судом було інформацію про зареєстроване місце проживання (перебування) ОСОБА_1 .

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2023 року було прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі.

Зазначену ухвалу надіслано учасникам справи рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення, у тому числі й відповідачеві на адресу вказану позивачем у позовній заяві.

У відповідності до рекомендованого повідомлення про вручення, яке 20 лютого 2023 року повернулося на адресу суду, відповідачем ухвалу про відкриття провадження було отримано 14 лютого 2023 року (а.с. 45).

Відтак, судом вжито достатніх необхідних законодавчо встановлених заходів щодо належного повідомлення відповідача про відкриття провадження та про можливість подання відповідачем відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали суду.

14 грудня 2022 року відповідачем було подано відзив на позовну заяву згідно якого, відповідач не погоджується з позовними вимогами з огляду на те, що в адміністративному позові позивач не зазначає про яке нерухоме майно нараховано податок, де це нерухоме майно знаходиться, якими правовстановлюючими документами встановлено право власності саме на це майно відповідачем по справі. Крім того, позивачем не надано рішення органу місцевого самоврядування за 2019 рік та доказів його оприлюднення, згідно якого нараховано податок у 2020 році. Звертає окрему увагу суду на те, що рішення Великолазівської сільської ради № 252 від 30 січня 2017 року "Про місцеві податки і збори" скасоване рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду № 260/474/20 від 26 лютого 2020 року.

Згідно із статтею 262 частиною 5 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Зважаючи на вимоги статті 162 частини 6 КАС України, суд вважає, що розгляд справи може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Відповідно до статті 229 частини 4 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Обґрунтовуючи свої вимоги позивач вказує, що за відповідачем рахується податковий борг у розмірі 17627,55 грн. за платежем 18010300 "Податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів не житлової нерухомості". Вказаний боргу відповідачем не сплачений.

Розглянувши подані сторонами докази, заслухавши сторони та їх представників, всебічно і повно оцінивши всі фактичні обставини (факти), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Статтею 67 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відповідно до статті 36 Податкового Кодексу України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом. Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом.

Відповідно до статті 16 пункту 16.1 підпункту 16.1.4 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Виникнення податкового боргу у відповідача зумовлено несплатою у строки встановлені Податковим кодексом України грошового зобов`язання по платежу 18010300 "Податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості" по податковим повідомленням-рішенням.

Позивачем було прийнято податкове повідомлення-рішення від 15 квітня 2020 року № 0-0701, яким нараховано суму грошового зобов`язання по платежу "Податок на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості" у розмірі 7180,06 грн. Проте, сума грошового зобов`язання залишається відповідачем несплаченою у повному обсязі (а.с. 9).

Позивачем було прийнято податкове повідомлення-рішення від 15 квітня 2020 року № 0-0701, яким нараховано суму грошового зобов`язання по платежу "Податок на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості" у розмірі 3593,79 грн. Проте, сума грошового зобов`язання залишається відповідачем несплаченою у повному обсязі (а.с. 10).

Позивачем було прийнято податкове повідомлення-рішення від 15 квітня 2020 року № 0-0701, яким нараховано суму грошового зобов`язання по платежу "Податок на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості" у розмірі 5421,98 грн. Проте, сума грошового зобов`язання залишається відповідачем несплаченою у повному обсязі (а.с. 11).

Позивачем було прийнято податкове повідомлення-рішення від 15 квітня 2020 року № 0-0701, яким нараховано суму грошового зобов`язання по платежу "Податок на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості" у розмірі 1467,64 грн. Проте, сума грошового зобов`язання залишається відповідачем несплаченою у повному обсязі (а.с. 12).

Вказані податкові повідомлення - рішення надіслано на адресу Відповідача засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення № 481, вручено 29 травня 2022 року (а.с. 13).

Як вбачається з відомостей, які містяться в КП "Діловодство спеціалізованого суду" вищевказані податкові повідомлення-рішення оскаржувались відповідачем в судовому порядку.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року по справі № 260/3163/20, яке набрало законної сили 18 січня 2022 року, за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання та скасування податкових повідомлень-рішень відмовлено у задоволенні позову (а.с.а.с. 27-34).

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 січня 2022 року по справі № 260/3163/20 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року без змін.

Згідно із статтею 266 пунктом 266.7 підпунктом 266.7.2 ПКУ податкове/податкові повідомлення-рішення про сплату суми/сум податку, обчисленого згідно з підпунктом 266.7.1 пункту 266.7 цієї статті, та відповідні платіжні реквізити, зокрема органів місцевого самоврядування за місцезнаходженням кожного з об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, надсилаються (вручаються) платнику податку контролюючим органом за місцем його податкової адреси (місцем реєстрації) до 1 липня року, що настає за базовим податковим (звітним) періодом (роком).

Відповідно до статті 266.10.1 ПКУ, податкове зобов`язання за звітний рік з податку сплачується фізичними особами протягом 60 днів з дня вручення податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до статті 57 пункту 57.3 ПК України, у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу. У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

Відповідно до статті 56 пунктів 56.1, 56.2, 56.12, 56.15, 56.18 ПК України, рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. У разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення. Якщо відповідно до цього Кодексу контролюючий орган самостійно визначає грошове зобов`язання платника податків за причинами, не пов`язаними із порушенням податкового законодавства, такий платник податків має право на адміністративне оскарження рішень контролюючого органу протягом 30 календарних днів, що настають за днем надходження податкового повідомлення-рішення (рішення) контролюючого органу. Скарга, подана із дотриманням строків, визначених пунктом 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження. Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою. З урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Як зазначалося вище, постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 січня 2022 року по справі № 260/3163/20 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року без змін.

Таким чином, спірні грошові зобов`язання набули статусу узгоджених з 18 січня 2022 року.

Відповідно до статті 72 частини 1 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 78 частини 4 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи те, що зазначеною постановою суду встановлено, що позивач податкові повідомлення-рішення від 15 квітня 2020 року № 0-0701, № 0-0701, № 0-0701 та № 0-0701 прийняв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та ПК України, а також те, що зазначена постанова Восьмого апеляційного адміністративного суду набрала законної сили, суд дійшов висновку, що ці обставини не підлягають доказуванню.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року по справі № 260/3163/20 було встановлено, що відповідно до інформації з Реєстру прав власності на нерухоме майно, ОСОБА_1 є власником наступного нерухомого майна: будівлі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; загальна площа 343,90 кв. м; нежитлової будівлі (склад готової продукції), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; загальна площа 351,70 кв. м; нежитлової будівлі (телятник), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; загальна площа 1299,30 кв. м; нежитлової будівлі (корівник), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; загальна площа 1720,6 кв. м; нежитлової будівлі (навіс для сільськогосподарських машин), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; загальна площа 861,2 кв. м.

А відтак, суд не бере до уваги мотиви, зазначені відповідачем у відзиві, щодо незгоди зі спірними податковими повідомленнями-рішеннями. Суд зауважує, що таким мотивам повинна надаватися оцінка у випадку оскарження спірних податкових повідомлень-рішень.

Окрім того, суд вважає безпідставними посилання позивача на скасування рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2020 у справі № 260/474/20 рішення Великолазівської сільської ради №252 від 30 січня 2017 року, оскільки таке не було підставою нарахування податку на нерухоме майно, відмінного від земельної ділянки, за 2019 рік.

Так, за результатами розгляду даної адміністративної справи судом встановлено, що суми податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за 2019 рік ОСОБА_1 були нараховані на підставі рішення ІІ сесії VII скликання Баранинської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області №18 від 31 липня 2018 року.

Доказів скасування зазначеного вище рішення Баранинської сільської ради або навіть оскарження такого в судовому порядку позивач до суду не надав.

Суд зазначає, що згадане рішення ІІ сесії VII скликання Баранинської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області №18 від 31 липня 2018 року не є предметом оскарження в даній адміністративній справі, а тому суд не може надавати правову оцінку правомірності такого.

Відповідно до статті 14 пункту 14.1 підпункту 14.1.156 ПК України, податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Згідно зі статтею 14 пунктом 14.1 підпунктом 14.1.162 ПК України, пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахованих на суми грошових зобов`язань, не сплачених у встановлені законодавством строки.

Статтею 14 пунктом 14.1 підпунктом 14.1.175 ПК України встановлено, що податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Згідно статті 59 пункту 59.1 ПК України, у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до статті 14 пункту 14.1 підпункту 14.1.153 даного Кодексу податкова вимога - письмова вимога контролюючого органу до платника податків щодо погашення суми податкового боргу.

Судом встановлено, що позивачем з метою погашення податкового боргу було надіслано відповідачу податкову вимогу від 27 листопада 2017 року № 12315-17, яка була направлена на адресу відповідача засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення та вручена 20 грудня 2017 року (а.с. 14).

При цьому, з часу виставлення податкової вимоги податковий борг не переривався. Заперечень щодо суми податкового боргу або доказів його сплати відповідачем суду не надано.

Податковий борг відповідача підтверджений матеріалами справи, зокрема обліковою (інтегрованою) карткою платника податків та розрахунком податкового боргу (а.с.а.с. 4-8).

Згідно зі статтею 95 пунктом 95.2 ПК України, стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Відповідно до статті 20 пункту 20.1 підпункту 20.1.19 ПК України, контролюючі органи мають право застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; стягувати суми недоїмки із сплати єдиного внеску; стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до статті 20 пункту 20.1 підпункту 20.1.34 ПК України, контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Відповідно до статті 102 пункту 102.4 ПК України, у разі якщо грошове зобов`язання нараховане контролюючим органом до закінчення строку давності, визначеного у пункті 102.1 цієї статті, податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання, може бути стягнутий протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу. Якщо платіж стягується за рішенням суду, строки стягнення встановлюються до повного погашення такого платежу або визначення боргу безнадійним.

Відповідно до статті 87 пункту 87.11 ПК України, орган стягнення звертається до суду з позовом про стягнення суми податкового боргу платника податку - фізичної особи. Стягнення податкового боргу за рішенням суду здійснюється державною виконавчою службою відповідно до закону про виконавче провадження.

Відповідно до статті 77 частини 1 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Станом на час розгляду даної справи у суду відсутні докази сплати відповідачем даного податкового боргу.

За наведених обставин, позовні вимоги підтверджені належними і допустимими доказами, такі відповідачем не спростовані та підлягають до задоволення повністю.

Застосоване судом законодавство використане в редакції, станом на час виникнення спірних правовідносин.

Керуючись статтями 242-246 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Волошина, буд. 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694) до Фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) про стягнення податкового боргу задовольнити.

Стягнути із Фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) податковий борг у розмірі 17627,55 (сімнадцять тисяч шістсот двадцять сім гривень 55 копійок) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяС.Є. Гаврилко