Справа № 420/20278/21
Суддя: Танасогло Т.М.
Дата ухвалення: 2023-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2023 р.м.ОдесаСправа № 420/20278/21
Головуючий в 1 інстанції: Харченко Ю.В.

ухвала суду першої інстанції прийнята

у м. Одеса, 28 листопада 2022 року

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Танасогло Т.М.,

суддів: Бітова А.І., Градовського Ю.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Заступника керівника Одеської обласної прокуратури на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 28.11.2022 року у справі за адміністративним позовом заступника керівника Одеської обласної прокуратури до Державного агентства меліорації та рибного господарства України про зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2021 року Заступник керівника Одеської обласної прокуратури звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), в якому просив суд:

-визнати протиправними дії Управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області щодо погодження 18.10.2018 р. приватному підприємству «Ролисфиш» режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області;

-визнати протиправними дії Державного агентства рибного господарства України щодо погодження 28.03.2019 р. приватному підприємству «Ролисфиш» режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області;

-визнати протиправним та скасувати режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, погоджений 18.10.2018 р. управлінням Державного агентства рибного господарства у Одеській області та 28.03.2019 р. Державним агентством рибного господарства Україні.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2021 року, даний адміністративний позов Заступника керівника Одеської обласної прокуратури який діє в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південного-західного округу (Миколаївська та Одеська області) залишено без розгляду.

Приймаючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що неявка представника Заступника керівника Одеської обласної прокуратури, який діє в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції Південного-західного округу (Миколаївська та Одеська області), до суду в судове засідання призначене на 28.11.2022 року, є неповажною.

З урахуванням вказаного, зазначивши також, що у даному випадку неявка представника Заступника керівника Одеської обласної прокуратури у судове засідання, призначене на 28.11.2022року, перешкоджала розгляду справи, оскільки суд був позбавлений можливості в межах підготовчого провадження з`ясувати певні фактичні обставини по суті заявлених позовних вимог, встановити повноту та достатність наявних у матеріалах справи письмових доказів на підтвердження та обґрунтування позовних вимог, та, окрім іншого, як, у тому числі, у судовому засіданні 28.11.2022р. зазначив представник Державної екологічної інспекції Південного-західного округу, представник Заступника керівника Одеської обласної прокуратури мав надати належні докази на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даною позовною заявою, у контексті клопотання третьої особи - Приватного підприємства «Ролисфиш» (від 27.09.2022р. вхід.№ ЕП/27979) про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з порушенням строку звернення, котре суд мав розглядати у даному судовому засіданні.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, заступником прокурора Одеської обласної прокуратури на зазначену вище ухвалу подано апеляційну скаргу, у якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, апелянт просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, дану справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

У своїх доводах апелянт зазначає, що суд першої інстанції дійшов передчасних висновків про залишення позову без розгляду через неявку представника Заступника керівника Одеської обласної прокуратури, оскільки неявка прокурора в судове засідання не перешкоджала розгляду справи, прокурором було надано до суду пояснення з приводу питання щодо дотримання строку подання цього позову, які суд мав дослідити у підготовчому судовому засіданні. До того ж, як зауважує скаржник, суд першої інстанції прийняв оскаржувану ухвалу при безпосередній явці та участі позивача у вказаній справі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області).

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду - скасуванню з наступних підстав.

У статті 8 Конституції України закріплено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а норми Конституції України є нормами прямої дії.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду адміністративної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Правові підстави для залишення адміністративного позову без розгляду визначені, зокрема, у ст.ст. 205, 240 КАС України.

Процесуальні наслідки неявки позивача в підготовче засідання визначаються ст.181 КАС України, в якій зазначено, що підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 розділу ІІ цього Кодексу ( Розгляд справи по суті ) з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Так, відповідно до ч.1 ст.205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з частино п`ятою цієї ж статті, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Згідно з п.4 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Колегія суддів звертає увагу на те, що положення ч.5 ст.205 КАС України встановлює правові наслідки повторного неприбуття позивача у судове засідання, а п.4 ч.1 ст.240 КАС України - правові наслідки неприбуття у підготовче засідання чи у судове засідання.

З матеріалів справи колегією суддів встановлено, що підставою для залишення адміністративного позову Заступника керівника Одеської обласної прокуратури без розгляду стало, як вже було зауважено вище неприбуття прокурора в підготовче судове засідання.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених ч.5 ст.205, п.4 ч.1 ст.240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов: а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання; б) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності; в) неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки; г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача; ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Отже, вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених зазначеними нормами процесуального закону, суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен, серед іншого, дослідити питання можливості розгляду справи за відсутності позивача, а також з`ясувати, чи не наполягає відповідач на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції не були дотримані вищенаведені вимоги, виходячи з наступного.

Ухвалою Одеського орудного адміністративного суду від 01.12.2021р. відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 07.12.2021р. розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 21.12.2021 р. о 12 год. 20 хв.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 11.03.2022р. за клопотанням представника Державної екологічної інспекції Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська область), провадження у даній справі було зупинено до завершення обмежувальних протиепідемічних заходів.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 03.08.2022р. призначено судове засідання на « 22» серпня 2022 року на 15 год. 20 хв. для розгляду та вирішення питання щодо можливості, та наявності законодавчо передбачених підстав для поновлення провадження у справі №420/20278/21.

Однак, як вбачається з наявних у справі довідок, складених секретарем судового засідання від 22.08.2022р, від 12.09.2022р., 17.11.2022р. не відбулись з різних причин.

Наступне судове засіданні призначено на 28.11.2022р.

При цьому, 27.09.2022р. від представника ПП «Ролисшив» до суду надійшло клопотання про залишення без розгляду позову Заступника прокурора Одеської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) з підстав пропуску строку для звернення до суду.

На вказане клопотання обласною прокуратурою надано до суду письмові пояснення від 03.10.2022 за № 12-989вих-22, в яких викладені були обґрунтування прокуратури власної позиції щодо дотримання прокурором строку звернення до суду з посиланням на надання процесуальним керівником дозволу на розголошення інформації у кримінальному провадженні № 0000047 від 08.01.2020 за ч. 2 ст. 364-1, ч. 1 ст. 366 КК України, листуванням з Державною екологічної інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), а також пояснень з приводу характеру оспорюваного Режиму як триваючого правопорушення.

Відтак, є необґрунтованим та хибним посилання суду першої інстанції в оскаржуваній ухвалі на неможливість розгляду справи без участі прокурора та не ненадання представником Одеської обласної прокуратури належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даною позовною заявою в контексті клопотання третьої особи ПП «Ролисфиш» про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з порушенням строку звернення, котре суд мав розглянути у даному підготовчому судовому засіданні.

Що стосується доказів на підтвердження викладених у клопотанні прокуратури доводів, прокуратура посилається на дозвіл прокурора відділу Жуковського Ю.О., листування з Державною екологічної інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області, які наявні в матеріалах справи, та були додані до позову в якості додатків.

Відтак, зважаючи на наявність пояснень обласної прокуратури від за № 12-989вих-22, підтвердженими відповідними доказами, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов хибних висновків про неможливості розгляду справи без представника прокурора з огляду в тому числі на відсутність від останнього та необхідність надання ним якихось певних (належних) доказів на підтвердження своєї позиції, адже як вже вказано вище такі докази наявні у справі, а пояснення були надані.

До того ж, апеляційний суд враховує, що виходячи з передбачених ч. 2 ст. 173 КАС України завдання підготовчого провадження, посилання суду першої інстанції у оскаржуваній ухвалі на неможливість врахування певних фактичних обставин по суті заявлених позовних вимог, а також встановлення повноти та достатності наявних у матеріалах справи письмових доказів є такими, що не відносяться до завдань підготовчого провадження.

Більш того, судом не наведено які саме фактичні обставини та докази суд не міг врахувати та встановити без участі прокурора, на що ґрунтовно звертає увагу у апеляційній скарзі прокуратура.

З огляду на викладене, зважаючи на наявність у матеріалах справи позовної заяви обласної прокуратури з відповідними доказами, відповіді на відзив, письмових пояснень з приводу заявленого також й ПП «Ролисфиш» клопотання, у суду першої інстанції була наявна об`єктивна можливість провести підготовче судове засідання 28.11.2022 року за участю представника позивача - ДЕІ Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) та розглянути питання щодо дотримання строку прокурором звернення до суду з цим позовом.

Явка представника Заступника керівника Одеської обласної прокуратури обов`язковою у попереднє судове засідання судом першої інстанції не визнавалась.

До того ж, колегія суддів зауважує, що даний позов Заступника керівника Одеської обласної прокуратури подано у відповідності до ст.53 КАС України та ст.23 ЗУ Про прокуратуру.

Приписами ч.3 ст.131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено обов`язок представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

У відповідності до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

За визначенням ч. 4, 5 ст. 53 КАС України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

Таким чином, ураховуючи, що позовна заява прокурором у вказаній справі подана в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Державної екологічної інспекції Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська області), зазначений орган набув статусу позивача.

Колегія суддів звертає увагу, що підготовче судове засіданні 28.11.2022 року відбуло за участі представник позивача Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області).

Відтак, враховуючи приписи процесуального закону, зокрема ч.3 ст.205 КАС України, колегія суддів вважає ґрунтовними доводи апелянта про те, що за фактичної участі у судовому засіданні представника позивача, суд першої інстанції не був позбавлений можливості провести підготовче судове засіданні та дослідити в тому числі за участю представника позивача Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області)

Апеляційний суд звертає увагу на те, що в силу приписів п.4 ч.3 ст.205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Дійсно, факт належного повідомлення позивача та його представника про дату, час та місце розгляду справи підтверджується матеріалами справи.

Натомість оскаржуване судове рішення суду першої інстанції не містить жодних висновків щодо неможливості розгляду справи по суті за відсутності позивача.

Крім того, колегія суддів наголошує, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для ЄСПЛ природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

З тексту ст. 6 Конвенції прямо випливає, що доступність правосуддя є невід`ємним елементом права на справедливий суд. У рішенні по справі "Голдер проти Великої Британії" від 21.02.1975р., ЄСПЛ дійшов до висновку, що сама конструкція ст. 6 Конвенції була би безглуздою та неефективною, якби вона не захищала право на те, що справа взагалі буде розглядатися. У рішенні по цій справі Суд закріпив правило, що ч. 1 ст. 6 Конвенції містить у собі й невід`ємне право особи на доступ до суду.

Таким чином, зміст права на захист полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

З огляду на викладені обставини, колегія суддів приходить до висновку про обґрунтованість доводів апеляційної скарги.

Підсумовуючи усе наведене вище у сукупності, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції не з`ясовано наведені обставини та залишаючи позов без розгляду, допущено порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Відповідно до вимог ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст.ст. 241-243, 250, 308, 311, 312, 320, 321, 322, 325, 328 КАС України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Заступника керівника Одеської обласної прокуратури - задовольнити.

Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 28.11.2022 року у справі №420/20278/21 скасувати, а справу №420/20278/21 направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя Танасогло Т.М.
Судді Бітов А.І. Градовський Ю.М.