Справа № 360/2103/22
Суддя: А.Г. Секірська
Дата ухвалення: 2023-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

02 березня 2023 рокум. ДніпроСправа № 360/2103/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Секірська А.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження (без виклику сторін) справу за адміністративним позовом адвоката Мамая Артура Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування акта, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

12 грудня 2022 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява адвоката Мамая Артура Сергійовича (далі- представник позивачки) в інтересах ОСОБА_1 (далі - позивачка) до Територіального управління Державної судової адміністрації в Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якій представник позивачки просить:

- визнати протиправним і скасувати складений 29 липня 2021 року утвореною згідно наказу начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області від 10 лютого 2021 року за № 15 Комісією Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 16 січня 2020 року о 07 год. 00 хв. (за формою Н-1/НП), затверджений начальником ТУ ДСА України в Дніпропетровській області 30 липня 2021 року;

- зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області скласти Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався із ОСОБА_1 16 січня 2020 року о 07 год. 00 хв. за формою Н-1 пов`язаним із виробництвом.

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що з 23 травня 2013 року ОСОБА_1 обрана суддею Ленінського районного суду м. Луганська безстроково. У зв`язку з виникненням збройного конфлікту на сході України, через часткову втрату Україною суверенітету на певних частинах Луганської та Донецької областей з огляду на тимчасову окупацію цих територій, Указом Президента України від 14 лютого 2015 року за № 81/2015 суддя ОСОБА_1 була переведена на посаду судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська, в якому працювала до моменту припинення її публічної служби у травні 2020 року.

27 грудня 2019 року шляхом розміщення відповідного оголошення на офіційному веб-сайті Вища рада правосуддя викликала суддю Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 для особистої участі останньої у розгляді та вирішенні відповідної дисциплінарної справи, розгляд якої був призначений на 16 січня 2020 року на 10 год. 00 хв. У зв`язку з цим 14 січня 2020 року головою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська було видано наказ за № 4-К про відрядження судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя для участі у засіданні дисциплінарної справи. 15 січня 2020 року суддя ОСОБА_1 відбула до міста Києва у відрядження, щоб вранці наступного дня 16 січня 2020 року взяти участь у засіданні Вищої ради правосуддя.

Відбувши у відрядження до міста Києва, позивачка самостійно обрала місце свого тимчасового проживання під час відрядження у місті Києві але в межах ціни, яка не перевищувала граничний обсяг витрат у відрядженні. Таким тимчасовим місцем проживання для позивачки виявився готель ІНФОРМАЦІЯ_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , і яким управляла фізична особа-підприємець ОСОБА_2 .

Вранці 16 січня 2020 року, перебуваючи у вказаному готелі і збираючись на засідання Вищої ради правосуддя, о 7 год. 00 хв. ОСОБА_1 послизнулася у ванній кімнаті та вдарилася головою, у зв`язку з чим персонал готелю викликали їй швидку медичну допомогу, співробітники якої, у свою чергу, доправили постраждалу до лікарні КНП Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги. Зі змісту виданої Київською міською клінічною лікарнею швидкої медичної допомоги виписки № 970 від 30 січня 2020 року із медичної карти хворого вбачається, що 16 січня 2020 року ОСОБА_1 була госпіталізована до стаціонару лікарні, де їй було встановлено наступний діагноз: закрита черепно-мозкова травма: струс головного мозку, забій м`яких тканин голови. Як наслідок, 16 січня 2020 року судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Елеонорі Вячеславні було видано (відкрито) лікарняний лист. 31 січня 2020 року вказаний лікарняний лист було закрито, а постраждалу ОСОБА_1 направлено до невролога у поліклініку за місцем проживання в місті Дніпро.

13 березня 2020 року суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 звернулася до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області із заявою, в якій просила прийняти рішення про проведення розслідування нещасного випадку на виробництві, що стався з нею 16 січня 2020 року. До вказаної заяви були додані лікарняні листи серії АДШ № 349456, серії АДЮ № 027223 та серії АДЮ № 027014. Медичним висновком КНП Київської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги за № 370 від 01 квітня 2020 року про ступінь тяжкості виробничої травми було визначено і встановлено, що потерпіла ОСОБА_1 поступила до нейрохірургічного відділення № 1 16 січня 2020 року о 08 год. 11 хв. із діагнозом ЗЧМТ, струс головного мозку, забій м`яких тканин голови. Згідно аналізу крові № 200 алкоголю в крові не виявлено.

Актом розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НП, затвердженим начальником ТУ ДСА України в Дніпропетровській області 22 червня 2020 року, нещасний випадок із ОСОБА_1 , що стався 16 січня 2020 року, Комісія визнала таким, що нібито не підпадає під п. 52 постанови Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року за № 337, оскільки Комісія нібито не мала можливості встановити місце падіння потерпілої.

Примірник вказаного Акта Комісії від 19 червня 2020 року був направлений відповідачем ТУ ДСА України в Дніпропетровській області не на адресу позивача, а на адресу голови Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська.

Оскільки прийняте Комісією та затверджене ТУ ДСА України в Дніпропетровській області рішення про відмову у визнанні нещасного випадку таким, що пов`язаний із виробництвом, та складений на його підставі Акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НП від 22 червня 2020 року були абсолютно незаконні, необґрунтовані і безпідставні, прийняті з істотним (грубим) порушенням визначеної чинним законодавством процедури їх прийняття, потерпіла суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 погодитись з ними не могла, а тому оскаржила їх до Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області.

Однак, рішенням Управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, оформленим листом від 31 липня 2020 року за № 14-1113-11/04, скаргу потерпілої було залишено без задоволення і відмовлено у видачі припису відповідно до п. 55 Порядку про проведення повторного розслідування нещасного випадку на виробництві. В подальшому потерпіла вимушена була оскаржити його до центрального контролюючого органу вищого рівня до Державної служби України з питань праці. Однак, у встановлені строки у Державна служба України з питань праці не розглянула скаргу позивачки і не надала на неї відповіді.

08 січня 2021 року в межах шестимісячного строку звернення до адміністративного суду ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, Державної служби України з питань праці.

Після подання зазначеного вище адміністративного позову 09.02.2021 до позивачки надійшов лист від Державної служби України з питань праці з інформацією про те, що за дорученням Держпраці, посадовими особами Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, у відповідності з пунктом 55 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, було перевірено об`єктивність розслідування вищезазначеного нещасного випадку комісією, утвореною наказом роботодавця. За результатами перевірки, посадовою особою Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області було видано обов`язковий до виконання начальником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області припис за формою Н-9 від 04.02.2021 за № 3/5.4 щодо проведення повторного розслідування нещасного випадку, який стався 16.01.2020 з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 .

26.02.2021 представник ОСОБА_1 отримав від Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області відповідь за № М-302-11/04 на адвокатський запит від 19.02.2021 за вих. № 01-19/02-21, з якою було направлено обов`язковий до виконання начальником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області припис за формою Н-9 від 04.02.2021 за № 3/5.4, яким зобов`язано роботодавця провести повторне розслідування нещасного випадку, який стався 16.01.2020 з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 під час її службового відрядження до Вищої ради правосуддя.

Таким чином, первісний Акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НП, затверджений начальником ТУ ДСА України в Дніпропетровській області 22 червня 2020 року, який позивач оскаржувала, вважається недійсним і нечинним. В подальшому 14 вересня 2021 року позивач отримала лист ТУ ДСА в Дніпропетровській області, вкладення до якого був складений за результатами проведеного повторного розслідування Акт форми Н-1/НП від 30 липня 2021 року, яким нещасний випадок, що стався з позивачем, знову було визнано таким, що не пов`язаний з виробництвом, оскільки Комісія вважає, що він знову не підпадає під жоден підпункт пункту 52 Постанови КМУ від 17 квітня 2019 року за № 337.

Представник позивача вважає, що повторно визнаючи нещасний випадок, який стався із суддею ОСОБА_1 , таким, що нібито не пов`язаний із виробництвом (із проходженням публічної служби) та таким, що нібито не підпадає під п. 52 постанови Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року за № 337, Комісія ТУ ДСА в Дніпропетровській області вважала, ніби нещасний випадок стався з позивачкою під час відрядження, але у позаробочий час і поза межами установи ВРП, до якої позивачка була відряджена. Також Комісія відзначила, що позивачка в момент настання нещасного випадку нібито не виконувала трудових обов`язків та завдань роботодавця.

На думку представника позивачки, вказані висновки Комісії є абсолютно невмотивованими, необґрунтованими, суперечливими та такими, що не ґрунтуються на вимогах діючого законодавства про охорону праці, і на яких не може ґрунтуватися висновок про невиробничий характер травмування потерпілої судді ОСОБА_1 , що стало підставою для звернення до суду.

Ухвалою суду від 21.12.2022 відкрито провадження у справі, визначено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні); визнано причини пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними та поновити ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду з позовною заявою до Територіального управління Державної судової адміністрації в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії у адміністративній справі № 360/2103/22; роз`яснено, що у разі заперечень учасників справи проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) встановити строк для подання відповідної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі; зобов`язано відповідача протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надіслати суду: відзив на позовну заяву (відзив) та докази.

Ухвалою суду від 23.12.2022 виправлено описку в ухвалі про відкриття провадження.

Учасники справ заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не надали.

Ухвалою суду від 15.02.2023 позовну заяву залишити без руху, надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 20.02.2023 продовжено розгляд справи № 360/2103/22, витребувано від Територіального управління Державної судової адміністрації в Дніпропетровській області матеріали розслідування нещасного випадку, що стався із ОСОБА_1 16 січня 2020 року о 07 год. 00 хв. у повному обсязі.

23.12.2022 відповідачем надано відзив на позовну заяву, в якому зазначено таке.

Відповідно пункту 12 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337, (далі Порядок), на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія).

Наказом Начальника ТУ ДСА України в Дніпропетровській області від 23.03.2020 утворена комісія із розслідування нещасного випадку, що стався із суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровські ОСОБА_1 16 січня 2020 року.

За результатами розслідування нещасного випадку комісією з розслідування нещасного випадку, утвореною згідно наказу начальника ТУ ДСА України в Дніпропетровській області №20 від 23.03.2020, складено акт від 19 червня 2020 року, затверджений начальником ТУ ДСА України в Дніпропетровській області 22 червня 2020 року, за формою Н-1/НП, яким встановлено, що нещасний випадок з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_3 , що стався 16.01.2020 року визнано таким, що не пов`язаний з виробництвом, оскільки не підпадає під жодну з вимог п. 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337, оскільки стався, зі слів потерпілої ОСОБА_3 , в готелі під час відрядження, але відрядження було до засідання Вищої Ради правосуддя, до якого потерпіла ОСОБА_3 не дісталась та не під час виконання нею професійних обов`язків, також відсутні свідки моменту травмування та не надано пояснень від працівників готелю «Лук`янівський» в м. Київ, тому комісія не може дійти висновків щодо моменту травмування.

Не погодившись з висновком комісії, позивачка звернулася до Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області. Рішенням Управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області №14-1113- 11/04 від 31.07.2020 позивачці відмовлено у видачі припису про проведення повторного розслідування нещасного випадку на виробництві.

Не погодившись, ОСОБА_1 звернулась до Держпраці зі скаргою на рішення підпорядкованого підрозділу про залишення без змін акту розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння) аварії, що стався 16.01.2021 о 07 год. 00 хв. (за формою Н-1/ НП). За результатами розгляду листа ОСОБА_1 , Державною службою України з питань праці доручено Головному управлінню Держпраці у Дніпропетровській області вжити відповідних заходів реагування, передбачених абзацом другим пункту 55 Порядку, щодо проведення повторного розслідування нещасного випадку з ОСОБА_1 .

За результатами перевірки посадовою особою Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області видано обов`язковий до виконання начальником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області припис за формою Н-9 від 04.02.2021 № 3/5.4 щодо проведення повторного розслідування нещасного випадку, який стався 16.01.2020 з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 . Вказаний припис зареєстровано у Територіальному управлінні Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області 05.02.2021. Пунктом 58 Порядку визначено, що повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії).

Наказом Начальника ТУ ДСА України в Дніпропетровській області №15 від 10.02.2021 на виконання припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 04.02.2021 № 3/5.4 утворено комісію з метою повторного розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 16 січня 2020 року. Відповідно наказу №15 від 10.02.2021 головою комісії призначена ОСОБА_4 , з покладанням обов`язків відповідальної особи з охорони праці. Члени комісії: ОСОБА_5 - страховий експерт з охорони праці відділу профілактики страхових випадків Дніпровського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області; Чебатарьова Мар`яна Сергіївна - головний спеціаліст юридичного сектору ТУ ДСА України в Дніпропетровській області; Румянець Олег Миколайович - головний спеціаліст Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, уповноважена найманими працівника особа з питань охорони праці.

Відповідно Протоколу №1 від 11 лютого 2021 року проведено перше засідання комісії із розслідування нещасного випадку, що стався 16 січня 2020 року. Згідно протоколу засідання комісії із розслідування нещасного випадку №1 від 11.02.2021 розподілені обов`язки між членами комісії з урахуванням обмеження контактового спілкування між членами комісії та особами, що можуть бути залучені до розслідування нещасного випадку у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID 19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

В зв`язку з запровадженням карантинних заходів з 12.03.2020 в Україні закриттям готелів та обмеження пересування між населеними пунктами зроблені запити до комунальних закладів «Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги», готелю «Лук`янівський» в м. Київ, КНП «Київської обласної ради Київський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» . Відповідно Порядку у разі виникнення потреби у проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у випадках, зазначених у пункті 43 цього Порядку, розслідування може бути продовжене роботодавцем за письмовим погодженням з територіальним органом Держпраці за місцем настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) або за місцезнаходженням підприємства (установи, організації) (у разі події (аварії, катастрофи тощо) під час руху транспортних засобів усіх видів) до отримання відповідних висновків, матеріалів, відповідей, пояснень тощо.

Наказом Начальника ТУ ДСА України в Дніпропетровській області № 17 від 17.02.2021 подовжено термін повторного розслідування нещасного випадку, який стався із суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 16 січня 2020 року, для отримання необхідних матеріалів. Таким чином, на підставі припису ГУ Держпраці у Дніпропетровській області від 04.02.2021 Мо 3/5.4 з проведення повторного розслідування нещасного випадку, який стався о 07 год. 00 хв. 16 січня 2020 року з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_6 (відрахованої зі штату суду 10.08.2020) при проведенні повторного розслідування, надіслані відповідні запити до медичних закладів та отримані відповіді.

Також надіслані запити до готелю «Лук`янівський» в м. Київ, в якому, зі слів ОСОБА_1 , сталось її травмування, та власника готелю, запрошено надати свідчення щодо отриманого ОСОБА_1 травмування, але відповідей не отримано. Також відсутність інформації, яку могли б надати працівники готелю та власник, а також наявність карантинних обмежень унеможливило проведення огляду місця події. Запити направлялись двічі належним чином (рекомендованим листом з повідомленням та кур`єрською поштою). Також відповіді від лікарні не дають можливості з`ясувати, за яких обставин сталось травмування.

Відповідно п. 52 Порядку передбачений виключний перелік обставин, за яким нещасний випадок визнається пов`язаним з виробництвом. Згідно з п. 52 п.п.1, нещасний випадок вважається пов`язаним з виробництвом, якщо він стався під час виконання потерпілим трудових обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), у тому числі у відрядженні (згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), на яке він відряджений). Травмування (зі слів ОСОБА_1 ) сталось о 07.00 год. ранку у ванній кімнаті готельного номеру « ІНФОРМАЦІЯ_1 », за адресою: АДРЕСА_1 , тобто поза робочим часом денного засідання Вищої ради правосуддя, яка призначалась на 10.00 ранку 16.01.2020, не на його території ( АДРЕСА_2 , час роботи з 09.00 до 18.00 години з понеділка по четвер, з 09.00 до 16.45 години у п`ятницю, перерва з 13.00 по 13.45 години), тобто в неробочий час та поза межами установи.

Згідно із п. 52 п.п.4 Порядку нещасний випадок вважається пов`язаним з виробництвом, який стався під час виконання завдання за письмовим розпорядженням роботодавця, в неробочий час, під час відпустки, у вихідні, святкові та неробочі дні та п. 52 п.п.5, нещасний випадок вважається пов`язаним з виробництвом, який стався під час виконання потерпілим дій в інтересах підприємства, (установи, організації), де він працює, що не належать до його трудових (посадових) обов`язків не можуть бути застосовані, так як відповідно до п 3. Порядку «нещасний випадок» обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо.

В момент настання нещасного випадку комісією з розслідування не встановлена дія небезпечного виробничого фактору чи середовища, виконання будь-яких трудових обов`язків ОСОБА_1 та завдань роботодавця.

Крім того, ОСОБА_1 не може надати інформацію про співробітників готелю, які б могли надати свідчення. Відсутні свідчення свідків, інформація про госпіталізацію до КНП "Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги» (до травмпункту не поступала), відомо тільки про перебування в нейрохірургічному відділенні. У відповіді КНП «Київської обласної ради Київський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» вказано, що виклику до ОСОБА_1 не надходило. ОСОБА_1 фактично не потрапила до місця свого відрядження (засідання Вищої ради правосуддя). Екстрене повідомлення від 16.01.2020, фактично КНП "Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги» було відправлено 23.01.2020, надійшло до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська тільки 30.01.2020.

В ході проведення повторного розслідування нещасного випадку було встановлено, що позивач не виконувала трудові обов`язки, завдання роботодавця та дії в інтересах підприємства, Комісія з розслідування нещасного випадку не встановила місце падіння ОСОБА_3 , а також в зв`язку з не прибуттям до місця відрядження до засідання Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя, яке, відповідно до порядку денного засідань Вищої ради правосуддя, що було призначено на 10.00 год. 16.01.2020, також з відсутністю підтвердження обставин події, впливу шкідливих або небезпечних виробничих факторів на ОСОБА_3 .

Враховуючи, що вищевикладені обставини не підпадають під дію жодного з підпунктів пункту 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року №337, комісія з розслідування нещасного випадку, керуючись п. 34 Порядку 337 прийняла рішення, що нещасний випадок, який стався з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_3 16.01.2020, не пов`язаний з виробництвом, про що було складено акт за формою Н-1/НП від 29.07.2021.

Таким чином, з урахуванням викладеного, територіальним управлінням вжито всіх необхідних заходів у встановленому законодавством порядку на дотримання вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, тому позовні вимоги ОСОБА_1 до територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області необґрунтованими, а тому не підлягають задоволенню.

Вирішуючи адміністративний позов по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Указом Президента України від 13.05.2008 № 432/2008 ОСОБА_1 призначено на посаду судді Перевальського районного суду Луганської області строком на п`ять років.

Постановою Верховної Ради України від 23.05.2013 № 307-VII суддя Женеску Е.В. обрана суддею Ленінського районного суду міста Луганська безстроково.

Указом Президента України від 14.02.2015 за № 81/2015 суддя ОСОБА_1 переведена на роботу на посаду судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська.

Відповідно до наказу Ленінського районного суду м. Луганська від 06.03.2015 № 13-ос «Про відрахування зі штату судді ОСОБА_1 » відраховано 06.03.2015 суддю Ленінського районного суду м. Луганська ОСОБА_1 зі штату Ленінського районного суду м. Луганська у зв`язку з переведенням для подальшої роботи на посаді судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська.

Згідно із наказом Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10.03.2015 № 42-К «Про зарахування до штату суду ОСОБА_1 » зараховано суддю ОСОБА_1 до штату Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з 10 березня 2015 року, у зв`язку з переведенням з Ленінського районного суду м. Луганська.

27.12.2019 Вищою радою правосуддя розміщено на офіційному веб-сайті оголошення про виклик судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 для особистої участі останньої у розгляді та вирішенні відповідної дисциплінарної справи, розгляд якої був призначений на 16 січня 2020 року на 10 год. 00 хв.

Відповідно до наказу голови Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 14.01.2020 № 4-К «Про відрядження ОСОБА_1 » відряджено суддю Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 до м. Києва терміном на 2 дня з 15 січня 2020 року по 16 січня 2020 року, для участі у засіданні Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя, яке, відповідно до порядку денного засідання Вищої ради правосуддя, відбудеться о 10 год. 16 січня 2019 року за адресою: м. Київ, вул. Студентська, 12а.

На підставі наказу від 14 січня 2020 року за № 4- К судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Елеонорі Вячеславні видано посвідчення про відрядження від 14.012020 № 31 до м. Києва, згідно із яким на підставі зазначених розпорядчих документів 15.01.2020 суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 відбула до міста Києва у відрядження, щоб вранці наступного дня 16.01.2020 прийняти участь у засіданні Вищої ради правосуддя.

За твердженням позивачки, вона самостійно обрала місце свого тимчасового проживання під час відрядження у місті Києві але в межах ціни, яка не перевищувала граничний обсяг витрат у відрядженні - готель « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яким управляв фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , що підтверджується копіями акта наданих (виконаних) послуг від 15.01.2020, рахунку-фактури № 4-15 від 15.01.2020, квитанції № 4-15/01 від 15.01.2020, виписки з ЄДР щодо ФОП ОСОБА_2 та витягу з реєстру платників єдиного податку додаються; оригінали вказаних документів знаходяться у позивача та у відповідного ФОП ОСОБА_2 ).

Позивачка зазначає у позовній заяві, що вранці 16.01.2020, перебуваючи у вказаному готелі і збираючись на засідання Вищої ради правосуддя (куди її було викликано), о 7 год. 00 хв. суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 послизнулася у ванній кімнаті та вдарилася головою, у зв`язку з чим персонал готелю викликав їй швидку медичну допомогу, співробітники якої, у свою чергу, доправили постраждалу до лікарні КНП «Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги»

Згідно із випискою Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги від 30.01.2020 № 970 із медичної карти хворого вбачається, що 16.01.2020 суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 була госпіталізована до стаціонару лікарні, де їй було встановлено наступний діагноз: закрита черепно-мозкова травма: струс головного мозку, забій м`яких тканин голови.

16.01.2020 судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Елеонорі Вячеславні було видано лікарняний лист серії АДШ № 349041, який закрито 31.01.2020, а постраждалу ОСОБА_1 направлено до невролога у поліклініку за місцем проживання в місті Дніпро 31.01.2020.

13.03.2020 суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 звернулася до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області із заявою, в якою просила прийняти рішення про проведення розслідування нещасного випадку на виробництві, що стався з нею 16.01.2020, додавши до заяви лікарняні листи серії ДДШ № 349456, серії АДЮ № 027223 та серії АДЮ № 027014.

Медичним висновком КНП «Київської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги» № 370 від 01.04.2020 № 370 про ступінь тяжкості виробничої травми визначено і встановлено, що потерпіла ОСОБА_1 поступила до нейрохірургічного відділення № 1 16 січня 2020 року о 08 год. 11 хв. із діагнозом ЗЧМТ, струс головного мозку, забій м`яких тканин голови, з зазначенням, що згідно аналізу крові від 17.01.2020 № 200 алкоголю в крові не виявлено.

05.05.2020 страховим експертом з охорони праці відділу профілактики страхових випадків Дніпровського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області у відношенні начальника ТУ ДСА України в Дніпропетровській області ОСОБА_7 було складено протокол № 76/02 у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 165-4 Кодексу України про адміністративне правопорушення у зв`язку з тим, що вказана посадова особа несвоєчасно поінформувала Дніпровське відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області про нещасний випадок на виробництві, що стався 16 січня 2020 року на підприємстві з потерпілою ОСОБА_1 , оскільки повідомлення надійшло 23 березня 2020 року в той час, як мало бути зроблено на наступний день після нещасного випадку тобто 17 січня 2020 року.

Постановою заступника начальника управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області від 12.05.2020 № 259 ОСОБА_7 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 165-4 Кодексу України про адміністративне правопорушення у зв`язку із вчиненням зазначеного вище адміністративного правопорушення і накладено адміністративне стягнення.

22.06.2020 начальником ТУ ДСА в Дніпропетровській області затверджено Акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НП, згідно із яким нещасний випадок із ОСОБА_1 , що стався 16.01.2020, Комісією визнано таким, що о не підпадає під п. 52 постанови Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 за № 337.

В Акті зазначено таке.

16 грудня 2020 року суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 перебувала у відрядженні у м. Київ, оскільки була викликана на засідання Вищої ради правосуддя на 16 січня 2020 року на 10-00 год. ранку. Зі слів ОСОБА_1 нещасний випадок з нею стався о 07.00 год. ранку у ванній кімнаті готельного номеру « ІНФОРМАЦІЯ_1 », за адресою: АДРЕСА_1 . Аналогічних нещасних випадків не було.

Обставини, за яких стався нещасний випадок:

15 січня 2020 року суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 відбула у відрядження до м. Київ, згідно наказу від 14.01.2020 № 4-к та командировочного посвідчення від 14.01.2020 № 31 у зв`язку з викликом на засідання Вищої ради правосуддя на 16.01.2020 на 10 год. 00 хв. ранку. Згідно пояснювальної записки ОСОБА_1 вона зупинилась в готелі «Лук`янівський», м. Київ, де о 07 год. 00 хв. послизнулась у ванній кімнаті та вдарилась головою, після чого працівники готелю викликали швидку медичну допомогу та відправили до лікарні КНН «Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги». Але інформація про падіння та травмування ОСОБА_1 працівниками готелю «Лук`янівський» та власником готелю ФОП ОСОБА_2 комісії з розслідування нещасного випадку не було підтверджено та ніяких пояснень не було надано. ОСОБА_1 за власним бажанням зупинилась у готелі «Лук`янівський», до приміщення ВРП до якого отримала відрядження не прибула. Працівниками та власником готелю підтверджень перебування, травми, виклику швидкої та відправлення ОСОБА_1 до лікарні надано не було.

Вид події: падіння потерпілого.

Причини: основна: Психофізіологічна: особиста необережність потерпілого (у разі відсутності технічних і організаційних причин, впливу шкідливих або небезпечних виробничих факторів, порушень вимог законодавчих і нормативно правових актів та інструкцій тощо), порушено вимоги ст. 14 Закону України «Про охорону праці», а саме: «Працівник зобов`язаний: дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей, в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства».

Висновок комісії.

Розглянувши матеріали розслідування нещасного випадку з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , пояснювальну записку ОСОБА_1 , медичний висновок про характер травми потерпілої від 01.04.2020 № 370, виданий КНП «Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги» та «Міською клінічною лікарні № 16» Дніпровської міської ради від 10.04.2020 № 215, комісія вважає, що нещасний випадок не підпадає під п. 52 Постанови Кабінету Міністрів України «Про порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, комісія з розслідування нещасного випадку не має можливості встановити місце падіння ОСОБА_1 , а також у зв`язку з самовільним рішенням зупинитися в готелі « ІНФОРМАЦІЯ_1 » м. Київ та не прибуття до місця відрядження до засідання Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя, яке, відповідно до порядку денного засідань Вищої ради правосуддя, що було призначено на 10.00 год. 16.01.2020, також з відсутністю технічних і організаційних причин впливу шкідливих або небезпечних виробничих факторів на ОСОБА_1 , комісія дійшла до висновку, що нещасний випадок не визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом.

Позивачка оскаржила висновки акта до Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області, і листом Управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 31.07.2020 № 14-1113-11/04 скаргу потерпілої залишено без задоволення і відмовлено у видачі припису відповідно до п. 55 Порядку про проведення повторного розслідування нещасного випадку на виробництві.

08.01.2021 позивачка звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, Державної служби України з питань праці.

Ухвалою Окружного адміністративного суду від 15.01.2021 у справі № 640/506/21 було відмовлено у відкриття провадженні в адміністративній справі в частині позовних вимог щодо встановлення факту настання нещасного випадку на виробництві

Ухвалою Окружного адміністративного суду від 15.02.2021 у справі № 640/506/21 за рештою позовних вимог ОСОБА_1 було відкрито провадження у справі.

09.02.2021 позивачка отримала лист Державної служби України з питань праці з інформацією про те, що за дорученням Держпраці, посадовими особами Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, у відповідності з пунктом 55 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, було перевірено об`єктивність розслідування вищезазначеного нещасного випадку комісією, утвореною наказом роботодавця. За результатами перевірки посадовою особою Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області було видано обов`язковий до виконання начальником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області припис за формою Н-9 від 04.02.2021 за № 3/5.4 щодо проведення повторного розслідування нещасного випадку, який стався 16.01.2020 року з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 .

26.02.2021 представник ОСОБА_1 отримав від Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області відповідь за № М-302- 11/04 на адвокатський запит від 19.02.2021 за вих. № 01-19/02-21, з якою було направлено обов`язковий до виконання начальником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області припис за формою Н-9 від 04.02.2021 за № 3/5.4.

Відповідно до припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 04.02.2021 за № 3/5.4 в.о. заступника начальника управління начальником відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, енергетиці та газової промисловості у м. Дніпро управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки А.М. Чегринцем під час розгляду матеріалів розслідування та звернення ОСОБА_1 щодо нещасного випадку, який стався 16.01.2020 о 07 год.00 хв. з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська на (у) ТУ ДСА України в Дніпропетровській області встановлено, що в акті Н1/НП від 22.06.2020 порушено вимоги щодо об`єктивного розслідування порушення вимог Порядку у розділі 4 «Обставини, за яких стався нещасний випадок» акта розслідування комісією встановлено, що ОСОБА_1 отримала травму, перебуваючи у відрядження в м. Києві за розпорядженням Голови Бабушкінського районного суду м. Дніпро ОСОБА_1 , таким чином, виконувала завдання в інтересах свого суду на території іншої державної установи Вищої ради правосуддя, що підпадає під дію пунктів 4 пункту 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві». На підставі вимог статей 22 і 39 Закону України «Про охорону праці», пунктів 55 та 56 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, а також у зв`язку з надходженням заяви ОСОБА_1 про незгоду з висновками комісії та змістом акта Н1/НП від 22.06.2020 вимагається провести повторне розслідування нещасного випадку, який стався 16.01.2020 о 07 год. 00 хв. з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 у зв`язку з необхідністю встановити причини настання нещасного випадку з відповідним документальним підтвердженням, або отримання уточнених висновків чи свідчень щодо обставин нещасного випадку, встановити осіб, дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку, встановити осіб, дії або бездіяльність як

14.09.2021 позивач отримала лист ТУ ДСА в Дніпропетровській області з доданим Актом форми Н-1/НП від 30.07.2021, яким нещасний випадок, що стався з позивачем, визнано таким, що не пов`язаний з виробництвом, оскільки Комісія вважає, що він не підпадає під жоден підпункт пункту 52 Постанови КМУ від 17 квітня 2019 року за № 337.

Після отримання Акта від 14.09.2021 позивачкою 09.12.2021 направлено до Окружного адміністративного суду м. Києва заяву про зміну предмету позову у справі № 640/506/21.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.07.2022 у справі № 640/506/21 визнано неповажними причини пропуску строку звернення до суду з заявою про зміну предмету позову та відмовлено у заяві про зміну предмету позову.

12.07.2022 Окружним адміністративним судом м. Києва ухвалено рішення по справі № 640/506/21 в рамках первісних позовних вимог, які залишив без задоволення, оскільки первісний Акт відповідача було скасовано у досудовому порядку та фактично відсутній предмет спору у справі.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України від 14.10.1992 № 2694-ХІІ Про охорону праці (далі Закон № 2694-ХІІ) визначає основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні.

Згідно з частиною першою статті 6 Закону № 2694-ХІІ умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам законодавства.

Відповідно до частини першої статті 13 Закону № 2694-ХІІ роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

Частиною першою статті 14 Закону № 2694-ХІІ визначено, що працівник зобов`язаний:

дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства;

знати і виконувати вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, правила поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, користуватися засобами колективного та індивідуального захисту;

проходити у встановленому законодавством порядку попередні та періодичні медичні огляди.

Відповідно до статті 22 Закону № 2694-ХІІ роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.

За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.

У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця.

Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Відповідно до частини другої статті 36 Закону України від 23.09.1999 № 1105-XIV Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі Закон № 1105-XIV) факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України Про охорону праці.

Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337 (далі Порядок у відповідній редакції) визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо (пункт 3 Порядку).

Відповідно до пункту 6 Порядку № 337 заклад охорони здоров`я зобов`язаний невідкладно передати з використанням засобів зв`язку (факс, телефонограма, електронна пошта) та протягом доби на паперовому носії екстрене повідомлення про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) на виробництві (у разі можливості з висновком про ступінь тяжкості травм) за формою згідно з додатком 1:

підприємству (установі, організації), де працює потерпілий або на якому він виконував роботу;

територіальному органові Держпраці за місцем настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

робочому органові виконавчої дирекції Фонду соціального страхування за місцем настання нещасного випадку (далі - робочий орган Фонду).

Пунктом 7 Порядку № 337 визначено, що заклад охорони здоров`я повинен провести необхідні дослідження для визначення наявності в організмі потерпілого алкоголю (наркотичних засобів чи токсичних або отруйних речовин) і визначити ступінь його сп`яніння.

Відповідний висновок чи витяг з протоколу (з окремим позначенням у разі відмови потерпілого визначити ступінь сп`яніння), довідку із зазначенням діагнозу та його коду згідно з Міжнародною статистичною класифікацією хвороб і споріднених проблем охорони здоров`я (МКХ-10) і висновок про ступінь тяжкості травми згідно з Класифікатором розподілу травм за ступенем тяжкості, затвердженим МОЗ, заклад охорони здоров`я безоплатно надає протягом однієї доби з моменту одержання запиту від роботодавця та/або голови комісії з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння).

Згідно з абзацом першим пункту 9 Порядку № 337 розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу.

Пунктом 12 Порядку № 337 визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія).

Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.

Згідно з абзацом першим пункту 30 Порядку № 337 розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) комісією підприємства (установи, організації) проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії.

Пунктом 34 Порядку № 337 визначено, що рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.

Відповідно до пункту 46 Порядку № 337 голова (заступник Голови) Держпраці або керівник її територіального органу, що утворив спеціальну комісію, повинен протягом трьох робочих днів після надходження матеріалів спеціального розслідування розглянути їх та затвердити примірники акта за формою Н-1 або у разі невстановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); невизнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаним з виробництвом за наявних обставин, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом; невстановлення осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці; нерозроблення плану заходів щодо запобігання виникненню подібних нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь) обґрунтовано повернути їх на доопрацювання, продовживши наказом строк розслідування до п`яти робочих днів.

Пунктом 52 Порядку № 337 визначено перелік обставин, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом.

Нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються не пов`язаними з виробництвом у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження (пункт 53 Порядку № 337).

Згідно з пунктом 57 Порядку № 337 за результатами перевірки об`єктивності розслідування, проведеного комісією підприємства (установи, організації), та у разі виявлення факту недотримання вимог нормативно-правових актів з охорони та гігієни праці під час визначення відповідності умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці, з`ясування обставин і причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), встановлення осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці, розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням) Держпраці або її територіальним органом може бути прийнято рішення про призначення одного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння).

Якщо Держпраці не прийнято рішення про проведення спеціального розслідування, результати роботи комісії, утвореної роботодавцем, оскаржуються потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) лише у судовому порядку.

Рішення комісії (спеціальної комісії), зміст акта за формою Н-1 можуть бути оскаржені в судовому порядку потерпілим, членами його сім`ї або уповноваженою ними особою, робочим органом Фонду, а також іншими органами, установами, підприємствами та організаціями, представники яких брали участь у розслідуванні (спеціальному розслідуванні).

Відповідно до пункту 58 Порядку № 337 протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1.

За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння).

Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку.

Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії).

Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку.

Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.

Згідно із наказом Територіального управління ДСА України в Дніпропетровській області від 10.02.2021 № 15 «Про утворення комісії для повторного розслідування нещасного випадку з ОСОБА_1 » на виконання припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 04.02.2021 № 3/5.4 з метою проведення повторного розслідування нещасного випадку, який стався о 07 год. 00 хв. 16 січня 2020 року з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , 1979 року народження (відрахована зі штату 10.08.2020) створено комісію для розслідування нещасного випадку у складі:

голова комісії ОСОБА_4 відповідальна особа з охорони праці, начальник відділу планово фінансової діяльності, бухгалтерського обліку та звітності ТУ ДСА України в Дніпропетровській області;

члени комісії:

ОСОБА_5 страховий експерт з охорони праці відділу профілактики страхових випадків Дніпровського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області;

Чебатарьова Мар`яна Сергііївна головний спеціаліст юридичного сектору ТУ ДСА України в Дніпропетровській області;

Рум`янець Олег Миколайович головний спеціаліст Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, уповноважена найманими працівника особа з питань охорони праці.

Пунктом 33 Порядку № 337 комісія (спеціальна комісія) зобов`язана:

провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4;

обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8;

вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;

визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устатковання, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;

визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;

визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;

установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці;

вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно-супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування);

розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці;

скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого;

розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною);

у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім акта за формою Н-1, скласти картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 22;

передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження;

дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.

Відповідно до пункту 38 Порядку Голова та члени комісії (спеціальної комісії) мають право одержувати усні та письмові пояснення щодо нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), проводити опитування роботодавця, посадових осіб та інших працівників підприємства (установи, організації), потерпілих, свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб. Голова комісії (спеціальної комісії) має право надсилати необхідні запити під час розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), вносити пропозиції щодо розподілу функцій між членами комісії.

З матеріалів повторного розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 , слідує, що комісією вчинено, зокрема, такі дії в межах проведеного розслідування.

Направлено запрошення до співпраці ОСОБА_1 від 10.02.2021 № 665/21; від 22.02.2021 № 876/21; від 16.03.2021 № 1307/21.

Згоду ОСОБА_1 на обробку персональних даних отримано 22.03.2021, разом з викладеними у супровідному листі зауваженнями щодо форми запрошення, та поясненнями ОСОБА_1 від 22.03.2021 про нещасний випадок на виробництві.

У поясненнях від 22.03.2021 позивачкою викладено обставини, за яких стався нещасний випадок, та які в повній мірі наведено у позовній заяві.

Комісією направлено запит від 02.03.2021 № 1044/21 про надання відомостей про реєстрацію місця проживання та інших персональних даних, що містяться в Єдиному державному демографічному реєстрі: ОСОБА_1 ; на який надано відповідь від 12.03.2021 № 6.2-2680/6-21 про необхідність звернення до відповідного органу реєстрації.

Направлено інформаційні запити від 11.02.2021 № 476/21 головному лікарю КНП «Київський міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» з проханням надати - дату і час звернення потерпілого до лікувально-профілактичного закладу для надання медичної допомоги; - копію журналу із травмпункту з зазначення часу та за яких обставин потрапив потерпілий до лікарні; - первинний діагноз (характер отриманих ушкоджень) та код хвороби (згідно з Міжнародною статистичною класифікацією хвороб та споріднених проблем охорони здоров`я (МКУ 10); від 31.03.2021 № 191521 з зазначенням, що 16.03.2021 до комісії із розслідування нещасного випадку надійшов «Медичний висновок про ступінь тяжкості виробничої травми», але у висновку не містилась уся запитувана інформація, тому на підставі п. 7 «Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» затвердженого Постановою КМУ від 17.04.2019 № 337, копію журналу із травмпункту з зазначення часу та за яких обставин потрапив потерпілий до лікарні; від 27.05.2021 № 2800/21 про надання копії журналу із травмпункту з зазначення часу та за яких обставин потрапив потерпілий до лікарні.

Також 18.06.2021 за № 3485/21 головному лікарю КНП «Київський міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» направлено запит комісії з зазначенням, що 01.06.2021 до комісії із розслідування нещасного випадку надійшла відповідь, щодо ОСОБА_1 до травмпункту лікарні не поступала, тому у комісії виникли наступні запитання: - яким чином ОСОБА_1 потрапила до лікарні, яка первинна медична документації існує ( при наявності направити копію). - чому «екстрене повідомлення про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок на виробництві ОСОБА_1 » за № 8-ПВ від 16.01.2020 не було надіслано терміновона відомізасоби зв`язку (в телефонному режимі або на електронну пошту).

КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» надано комісії відповідь від 09.06.2021 № 685 на інформаційний запит, згідно із якою гр. ОСОБА_1 до травмпункту Комунального некомерційного підприємства "Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги" не поступала. Гр. ОСОБА_1 перебувала на лікуванні в нейрохіруркічному відділенні № 1 з 16.01.2020 по 30.01.2020 з діагнозом: ЗЧМТ, струс головного мозку, забій м`яких тканин голови.

30.06.2021 КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» надано відповідь на інформаційний запит комісії, зазначивши, що гр. ОСОБА_1 до травмпункту Комунального некомерційного підприємства "Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги" не поступала. Гр. ОСОБА_1 перебувала на лікуванні в нейрохірургічному відділенні №1 з 16.01.2020 року по 30.01.2020 року з діагнозом: ЗЧМТ: Струс головного мозку. Забій м`яких тканин голови. Відповідно до вимог Постанови КМУ від 17 квітня 2019 р. № 337 " Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві", протягом доби було передано екстрене повідомлення про звернення потерпілої ( ОСОБА_1 ) з посиланням на нещасний випадок на виробництві: 1. На підприємство, де працює потерпіла. 2. До Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у м. Києві. 3. До Головного управління Держпраці у Київській області.

Крім того, комісією направлено запити від 11.02.2021 № 677/21, від 18.06.2021 №3481/21 до ФОП ОСОБА_2 з зазначенням, що 16 січня 2020 року о 07.00 годині нещасний випадок стався у ванній кімнаті в готельному номері готелю, який розташовано у АДРЕСА_1 , власником якого є ФОП ОСОБА_2 . Так, для з`ясування всіх обставин просимо відібрати детальні пояснення у свідків події (власноруч заповнити бланк який додається) та направити на адресу територіального управління.

Направлено запит від 11.02.2021 № 683/21 директору КНП «Київської обласної ради Київський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» з проханням надати інформацію щодо часу звернення до установи з адреси: АДРЕСА_1 готель « ІНФОРМАЦІЯ_1 » для ОСОБА_1 , повідомити час приїзду машини швидкої медичної допомоги за вказаною адресою, та зазначити діагноз по травмі ОСОБА_1 , та за яких обставин сталась ця травма, а також копію картки виклику.

На зазначений запит отримано відповідь від 17.02.2021 № 470 про те, що КНП КОР «КОЦЕД МК» обслуговує населення виключно Київської області, виклику до громадянки ОСОБА_1 16.01.2020 за адресою: АДРЕСА_1 , до оперативно диспетчерського відділу КНП КОР «КОЦЕМОД МК» на надходило.

21.04.2021 за № 1992/21 направлено ОСОБА_1 лист з проханням надати відповіді додаткові питання, для з`ясування обставин нещасного випадку, а саме: - Як Ви себе почували на передодні нещасного випадку, тобто 14, 15 січня 2020 року? - Хто знайшов Вас в готелі «Лук`янівський» (ФІО), хто викликав швидку, коли вона приїхала або яким чином Ви дісталися до лікарні? - Чи отримували Ви травми до нещасного випадку? - Чи перебуваєте Ви на диспансерному обліку? Відповідь на поставлені запитання надати написані власноруч.

26.05.2021 за вх. № 4087/21 позивачкою надано письмові пояснення, згідно із якими напередодні події ОСОБА_1 почувала себе задовільно; її ніхто не знаходив після падіння, вона прийшла до тями та самостійно звернулася до співробітників готелю за отриманням допомоги, один з яких викликав швидку. ПІБ співробітника готелю не знає. Точний час прибуття швидкої допомоги не фіксувала. Травм, які могли б спровокувати виникнення нещасного випадку, який стався 16.01.2020 та/або які могли б вплинути на ступінь тяжкості наслідків цього нещасного випадку, не отримувала. У зв`язку з отриманою 16.01.2020 перебувала на диспансерному обліку.

18.06.2021 за № 3489/21 комісією направлено запит керівникові апарату Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська про надання відповіді на питання - як саме потрапило «екстрене повідомлення про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок на виробництві ОСОБА_1 » за № 8-ПВ від 16.01.2020 до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська (чи було воно направлено на електронну пошту суду або повідомлено в телефонному режимі, або у інший спосіб).

На цей запит комісією отримано відповідь від 22.06.2021 № 02-13/4/94/2021, згідно з якою 30.01.2020 на адресу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська простою поштою, надійшло екстрене повідомлення Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги екстрене повідомлення про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок на виробництві - ОСОБА_1 . Копія повідомлення додається. На конверті, в якому надійшло повідомлення зазначено дату відправлення - 23.01.2020.

Так, у відповідності з екстреним повідомленням Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок на виробництві від 16.01.2021 № 8-ПВ попередній діагноз ОСОБА_1 ЗЧМТ, ЗГМ; попередній висновок про ступінь тяжкості травми потерпілого середньої тяжкості, анамнез захворювання падіння у ванній; дата: травмування/захворювання (отруєння) 16.01.2020; встановлення діагнозу 16.01.2020, госпіталізації 16.01.2020; місце госпіталізації: Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги, відділення нейрохірургії № 1 (№ історії хвороби № 970); дата і час передачі первинної інформації 16.01.2022.

Відповідно до медичного висновку про ступінь тяжкості виробничої травми від 19.02.2021 № 209, наданого КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги», ОСОБА_1 поступила до нейрохірургічного відділення № 1 16 січня 2020 року о 08 годині 11 хв., діагноз: ЗЧМТ, струс головного мозку, забій м`яких тканин голови. Згідно класифікатору розподілу травм за ступенем тяжкості № 370 від 04.07.2007 вказане ушкодження не відноситься. Аналіз крові на наявність алкоголю від 17.01.2020 № 200/178 не виявлено.

16.02.2021 за № 717/20, 24.03.2021 за № 1418/21, 29.04.2021 за № 2138/21, 25.06.2021 за № 3597/21 відповідачем направлялися начальнику Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області повідомлення з проханнями подовжити термін розслідування до отримання необхідних документів, та отримано дозволи Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 18.02.2021 № 1136-16/04, від 29.03.2021 № 2216-16/04, від 05.05.2021 № 3163-16/04, від 02.06.2021 № 3909-16/04, від 29.06.2021 № 4501-1604 на продовження терміну повторного розслідування нещасного випадку з ОСОБА_1 .

Комісією проведено десять засідань, що підтверджується протоколами засідання комісії із розслідування нещасного випадку, що стався 16 січня 2020 року о 07 год. 00 хв. ( зі слів потерпілої) з ОСОБА_1 від 11.02.2021 № 1, від 16.02.2021 № 2, від 24.03.2021 № 3, від 31.03.2021 № 4, від 21.04.2021 № 5, від 27.05.2021 № 6, від 18.06.2021 № 7, від 25.06.2021 № 8, від 23.07.2021 № 9 та від 29.07.2021 № 10.

23.07.2021 за вих. № 4065/21 комісією направлено позивачці запрошення ознайомитись з матеріалами розслідування на засіданні комісії, яке відбудеться 29.07.2021р. об 10-00 год. за адресою: м. Дніпро, пр. Д. Яворницького, 57, каб. 504.

29.07.2021 до ТУ ДСА України в Дніпропетровській області за вх. № 6286/21 надійшла заява ОСОБА_1 про надання належної та повної відповіді на адвокатський запитза вих. № 01-22/07- 21 від 22.07.2021 про стан, хід та перебіг проведення розслідування нещасного випадку, який стався 16.01.2020 року з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 під час її службового відрядження до Вищої ради правосуддя, а також повідомлення про конкретні причини, з яких повторне розслідування досі не було завершене; проведення всіх засідань Комісії з повторного розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 16.01.2020 року о 07.00 годині ранку, за відсутності ОСОБА_1 та/або її представника.

Заява обгрунтована, зокрема, тим, що ОСОБА_1 надала Комісії всю можливу інформацію щодо нещасного випадку, який стався з нею 16.01.2020 року під час її службового відрядження до Вищої ради правосуддя; надала відповіді на всі запити Комісії та всю необхідну документацію, які підтверджує, що нещасний випадок, який стався з нею 16.01.2020 року під час її службового відрядження до Вищої ради правосуддя, є таким, що пов`язаний з виробництвом.

Згідно із протоколом № 10 від 29.07.2021 комісією вирішено підписати оригінали акта за формою Н-1/НП в кількості 4 примірників: потерпілому, робочому органу Фонду, підприємству, ГУ Держпраці у Дніпропетровській області, дійшовши висновку, що нещасний випадок з ОСОБА_1 є таким, що не пов`язаний з виробництвом, з урахуваннями того, що ОСОБА_1 не може надати інформацію про співробітників готелю, які б могли надати свідчення; відсутні свідчення свідків, інформація про госпіталізацію до КНП "Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги» (до травмпункту не поступала), відомо тільки про перебування в нейрохірургічному відділенні; у відповіді КНПП «Київської обласної ради Київський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» вказано, що виклику до ОСОБА_1 не надходило; ОСОБА_1 фактично не потрапила до місця свого відрядження (засідання Вищої Ради правосуддя); екстрене повідомлення від 16.01.2020, фактично КНП "Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги» було відправлено 23.01.2020, надійшло до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська тільки 30.01.2020.

14.09.2021 позивач отримала лист ТУ ДСА в Дніпропетровській області з доданим Актом форми Н-1/НП від 30.07.2021, яким нещасний випадок, що стався з позивачем, визнано таким, що не пов`язаний з виробництвом, оскільки Комісія вважає, що він не підпадає під жоден підпункт пункту 52 Постанови КМУ від 17 квітня 2019 року за № 337.

Акт обгрунтовано таким.

На підставі припису ГУ Держпраці у Дніпропетровській області від 04.02.2021 № 3/5.4 з проведення повторного розслідування нещасного випадку, який стався (зі слів ОСОБА_1 ) о 07 год. 00 хв. 16 січня 2020 року з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 (відрахованої зі штату суду 10.08.2020) проведено повторне розслідування.

З пояснень та повідомлень ОСОБА_1 відомо наступне.

15 січня 2020 року суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 відбула у відрядження до міста Києва, в зв`язку з викликом на засідання Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 16.01.2020 на 10-00 год. ранку. З повідомлення ОСОБА_1 на передодні 14, 15 січня 2020 року «почувала себе задовільно, без будь-яких особливостей». Зупинилась в готелі «Лук`янівський», де о 07-00 год. ранку послизнулась у ванній кімнаті вдарилась головою, після чого працівники готелю викликали швидку медичну допомогу та відправили до лікарні КНП «Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги».

Комісією встановлено, що:

1.На підставі припису ГУ Держпраці у Дніпропетровській області від 04.02.2021 № 3/5.4 з проведення повторного розслідування нещасного випадку, який стався о 07 год. 00 хв. 16 січня 2020 року з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 (відрахованої зі штату суду 10.08.2020) проведено повторне розслідування, надіслані відповідні запити до медичних закладів та отримані відповіді. Також надіслані запити до готелю «Лук`янівський» в м. Київ, в якому зі слів ОСОБА_1 сталось її травмування та власника готелю, запрошено надати свідчення щодо отриманого ОСОБА_1 травмування , але відповідей станом на 29.07.2021 не отримано. Також відсутність інформації, яку могли б надати працівники готелю та власник, а також наявність карантинних обмежень, унеможливлює проведення огляду місця події. Необхідно зазначити, що запити направлялись двічі належним чином (рекомендованим листом з повідомленням та кур`єрською поштою). Також, відповіді від лікарні не дають можливості з`ясувати за яких обставин сталось травмування.

2. Відповідно до п. 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 № 337 (надалі Порядок) передбачений виключний перелік обставин, за яким нещасний випадок визнається пов`язаним з виробництвом.

Згідно з п.52 п.п.1 нещасний випадок вважається пов`язаним з виробництвом, якщо він стався під час виконання потерпілим трудових обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), у тому числі у відрядженні (згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), на яке він відряджений). Травмування (зі слів ОСОБА_1 ) сталось о 07.00 год. ранку у ванній кімнаті готельного номеру « ІНФОРМАЦІЯ_1 », за адресою: АДРЕСА_1 , тобто поза робочим часом денного засідання Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя, яка призначалась на 10.00 ранку 16.01.2020, не на його території ( АДРЕСА_2 ), тобто в неробочий час та поза межами установи.

3. Комісія за результатами розслідування зауважує, що п. 52 п.п.4 нещасний випадок вважається пов`язаним з виробництвом, який стався під час виконання завдання за письмовим розпорядженням роботодавця, в неробочий час, під час відпустки, у вихідні, святкові та неробочі дні та п.52 п.п.5, нещасний випадок вважається пов`язаним з виробництвом, який стався під час виконання потерпілим дій в інтересах підприємства (установи, організації), де він працює, що не належать до його трудових (посадових) обов`язків не можуть бути застосовані, так як відповідно до п. 3 Порядку нещасний випадок обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо.

В момент настання нещасного випадку комісією з розслідування не встановлена дія небезпечного виробничого фактору чи середовища, виконання будь-яких трудових обов`язків ОСОБА_1 та завдань роботодавця.

4. ОСОБА_1 не може надати інформацію про співробітників готелю, які б могли надати свідчення.

5. Відсутні свідчення свідків, інформація про госпіталізацію до КНП «Київська міська клінічна лікарня медичної допомоги» (до травмопункту не поступала інформація про перебування в нейрохірургічному відділенні).

6. У відповіді КНП «Київської обласної ради Київський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» вказано, що виклику до ОСОБА_1 не надходило.

7. ОСОБА_1 фактично не потрапила до місця свого відрядження (засідання Вищої ради правосуддя).

8. Екстерне повідомлення від 16.01.2020 фактично КНП "Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги» було відправлено 23.01.2020, надійшло до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська тільки 30.01.2020.

Шкідливий або небезпечний фактори відсутні.

Свідки нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії: відсутні (працівники готелю де стався випадок пояснень не надали).

Висновок комісії:

Розглянувши матеріали розслідування нещасного випадку з ОСОБА_1 , пояснення та опитування ОСОБА_1 та повідомлення ОСОБА_1 , висновок про ступінь тяжкості виробничої травми від 19.02.2021 Мо 209 КНП «Київськоїміськоїклінічної лікарні швидкої медичної допомоги", лист КНПП КОР «Київський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» від 17.02.2021 № 470, відповідь на запити КНПП «Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги» від: 12.05.2021 №558, 09.06.2021 № 685 та від 30.06.2021 № 784, комісія вважає, що нещасний випадок не підпадає під жоден підпункт пункту 52 Постанови Кабінету Міністрів України «Про порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337, комісія з розслідування нещасного випадку не встановила місце падіння ОСОБА_3 , а також в зв`язку не прибуттям до місця відрядження до засідання Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя, яке, відповідно до порядку денного засідань Вищої ради правосуддя, що було призначено на 10.00 год. 16.01.2020, також з відсутністю підтведження обставин події, впливу шкідливих або небезпечних виробничих факторів на ОСОБА_3 комісія дішла до висновку, що нещасний випадок не визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом. Оформлюється актом за формою Н-1/НП.

Акт розслідування нещасного випадку від 22.06.2020 вважати не чинним, на підставі складання нового акта.

Акт підписано членами комісії.

З приводу проведеного відповідачем повторного розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 16.01.2020 на виконання припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 04.02.2021 за № 3/5.4, суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 142 Порядку № 337 особи, які проводили розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), причин виникнення хронічних професійних захворювань (отруєнь), аварій, несуть відповідальність згідно із законодавством за своєчасність та об`єктивність їх розслідування, обґрунтованість прийнятих рішень та виконання інших обов`язків, визначених цим Порядком (пункт 142 Порядку № 337).

Завданням адміністративного судочинства є перевірка правомірності дій суб`єкта владних повноважень, відповідності його рішень критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень та закріплені в частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, оцінка рішенню відповідача на відповідність критеріям, визначеним частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, надається судом виключно виходячи зі змісту такого рішення.

У приписі від 04.02.2021 за № 3/5.4 зроблено висновок про порушення в акті Н1/НП від 22.06.2020 вимог щодо об`єктивного розслідування порушення вимог Порядку у розділі 4 «Обставини, за яких стався нещасний випадок» акта розслідування комісією встановлено, що ОСОБА_1 отримала травму, перебуваючи у відрядження в м. Києві за розпорядженням Голови Бабушкінського районного суду м. Дніпро ОСОБА_1 , таким чином, виконувала завдання в інтересах свого суду на території іншої державної установи Вищої ради правосуддя, що підпадає під дію пунктів 4 пункту 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», та вимагалося провести повторне розслідування нещасного випадку, який стався 16.01.2020 о 07 год. 00 хв. з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 у зв`язку з необхідністю встановити причини настання нещасного випадку з відповідним документальним підтвердженням, або отримання уточнених висновків чи свідчень щодо обставин нещасного випадку, встановити осіб, дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку, встановити осіб, дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку, розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам, визначити, пов`язаний чи не пов`язаний нещасний випадок з виробництвом, скласти акт за формою Н-1.

Матеріали повторного розслідування свідчать про те, що відповідачем вживалися визначені Порядком № 337 заходи з метою встановити приини настання нещасного випадку та отримати уточнені висновки чи свідчення щодо обставин нещасного випадку.

При уьому, згідно з актом висновок про непов`язаність нещасного випадку з виробництвом зроблено виходячи з того, що комісія не встановила місце падіння ОСОБА_1 , в зв`язку не прибуттям до місця відрядження до засідання Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя, яке, відповідно до порядку денного засідань Вищої ради правосуддя, що було призначено на 10.00 год. 16.01.2020, також з відсутністю підтведження обставин події, впливу шкідливих або небезпечних виробничих факторів на ОСОБА_1 .

Висновок щодо не підпадання нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 , під жоден з підпунктів пункту 52 Порядку № 337, зроблено на підставі розгляду пояснень та опитувань ОСОБА_1 , повідомлення ОСОБА_1 , висновку про ступінь тяжкості виробничої травми від 19.02.2021 № 209 КНП «Київськоїміськоїклінічної лікарні швидкої медичної допомоги", листа КНПП КОР «Київський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» від 17.02.2021 № 470, відповіді на запити КНПП «Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги» від: 12.05.2021 №558, 09.06.2021 № 685 та від 30.06.2021 № 784.

Тобто, зі змісту акта слідує, що комісія так і не встановила належним чином обставини нещасного випадку з ОСОБА_1 , не оглянула місце події, не опитала свідків, з посиланням на дію карантинних обмежень, направивши лише запити власнику готелю « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та не отримавши на них відповідей. При цьому Порядок № 337 не містить обумовлених дією карантину чи інших чинників виключень щодо обов`язків комісії при проведенні розслідування нещасного випадку, визначених у пункті 37.

З наданих відповідей медичних закладів можна достеменно встановити лише діагноз, з яким була госпіталізована позивачка 16.01.2020, але вони не містять опису обставин, за яких стався нещасний випадок.

При цьому, без належного встановлення обставин події, цю подію кваліфіковано як нещасний випадок, не пов`язаний з виробництвом; події, що мали місце 16.01.2020, викладені в акті виключно у вигляді пояснень ОСОБА_1 , і не підтверджені іншими документальними доказами та свідченнями, отриманими безпосередньо комісією, що є порушенням вимог Порядку № 337 щодо повноти та об`єктивності встановлення обставин нещасного випадку, та вимог припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 04.02.2021 за № 3/5.4.

Неповнота та неналежне обгрунтування доказами, визначеними Порядком № 337, висновку комісії, не встановлення місця та обставин події, що відбулася з ОСОБА_1 16.01.2020, виключає можливість надання кваліфікації нещасному випадку як такому, що підпадає чи не підпадає під перелік, встановлений пунктом 52 Порядку № 337, і є підставою для визнання протиправним та скасування акта, складеного за наслідками проведеного повторного розслідування нещасного випадку.

Що стосується обраного позивачем способу захисту порушених прав, суд зазначає таке.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частиною другою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України визначені способи захисту порушених прав, які може обрати суд у разі задоволення позову.

Згідно з частиною третьою статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Частиною четвертою цієї статті визначено, що у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

За встановлених в цій справі обставин та наведеного вище нормативного регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що належним способом захисту порушених прав позивача, який у повній мірі сприятиме їх відновленню, є:

- визнання протиправним та скасування складеного 29 липня 2021 року утвореною згідно наказу начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області від 10 лютого 2021 року за № 15 Комісією Акта розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 16 січня 2020 року о 07 год. 00 хв. (за формою Н-1/НП), затвердженого начальником ТУ ДСА України в Дніпропетровській області 30 липня 2021 року;

- зобов`язання Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області провести розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 16.01.2021 та скласти Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався із позивачем ОСОБА_1 16 січня 2020 року о 07 год. 00 хв. у відповідності з вимогами та за формою, передбаченими Порядком № 337.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання відповідача скласти акт розслідування за відповідною формою за результатами розслідування нещасного випадку, суд зауважує, що такі повноваження комісії належать до дискреційних.

На законодавчому рівні поняття «дискреційні повноваження» суб`єкта владних повноважень відсутнє, при цьому, у судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

У справі, що розглядається, повноваження комісії з розслідування нещасного випадку визначені Порядком № 337. Умови, за яких комісія визнає нещасний випадок таким, що не пов`язаний з виробництвом, та складає акт за відповідною формою, також визначені Порядком № 337. Якщо такі умови відсутні, то комісія визнає нещасний випадок таким, що пов`язаний з виробництвом, та складає акт за формою Н-1. Тобто, повноваження комісії та порядок їх реалізації передбачають лише один вид правомірної поведінки комісії за умови встановлення, що нещасний випадок, який стався з потерпілим, є пов`язаним з виробництвом -скласти акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1.

Разом з тим, кваліфікації нещасного випадку як такого, що пов`язаний з виробництвом, має перебувати повне та об`єктивне службове розслідування, проведене у відповідності з вимогами Порядку № 337, за наслідками якого мають бути встановлені місце та обставини події, яка сталася з потерпілим, та кваліфікацію якій належить надати шляхом складання акта відповідної форми як завершального етапу розслідування.

Оскільки проведеним повторним розслідуванням нещасного випадку не встановлено місце та обставини нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 16.01.2020, позовна вимога про зобов`язання відповідача скласти Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався із позивачем ОСОБА_1 16 січня 2020 року о 07 год. 00 хв. за формою Н-1 пов`язаним із виробництвом є передчасною та задоволенню не підлягає.

Що стосується інших обставин, якими сторони обґрунтовують свої вимоги та заперечення, суд вважає за необхідне зауважити, що у пункті 25 Рішення Європейського суду з прав людини у справі Проніна проти України зазначено, що суд зобов`язаний надавати відповідь на кожен із специфічних, доречних та важливих доводів заявника. Виходячи з позиції цього суду, що висловлена в пункті 42 рішення Бендерський проти України, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються.

Вказані вимоги зобов`язують суди при вирішенні справи у кожному конкретному випадку вживати передбачені законом заходи з метою з`ясування всіх обставин у справі, що мають значення для вирішення спору, встановити та надати вичерпну оцінку фактичним обставинам у межах спірних правовідносин з метою з`ясування об`єктивних причин та факторів, що зумовили настання для платника негативних наслідків у вигляді порушеного права, що підлягає захисту, та в достатній мірі висвітлити мотиви прийняття конкретних рішень.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За встановлених обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно із частиною третьою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Позивачем за подання до суду даного позову сплачено судовий збір у розмірі 793,92 грн, за одну вимогу немайнового характера, яку задоволено, а інша, в задоволенні якої відмовлено, є похідною від першої.

З огляду на наведене, судові витрати зі сплати судового збору підлягають відшкодуванню на користь позивачки за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

16.02.2023 представником позивача подано клопотання про надання можливості стороні позивача подати до суду докази понесених та таких, що будуть понесені, витрат на правову допомогу протягом 5 днів після ухвалення рішення суду у справі.

Відповідно до частини сьомої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

З огляду на наявність клопотання представника позивача, питання про розподіл витрат на правову допомогу буде вирішено після надходження доказів щодо понесених витрат у строки, визначені частиною сьомою статті 139 КАС України.

Керуючись статтями 2, 9, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов адвоката Мамая Артура Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області (, місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 57) про визнання протиправним та скасування акта, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати складений 29 липня 2021 року утвореною згідно наказу начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області від 10 лютого 2021 року за № 15 Комісією Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 16 січня 2020 року о 07 год. 00 хв. (за формою Н-1/НП), затверджений начальником ТУ ДСА України в Дніпропетровській області 30 липня 2021 року.

Зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області провести розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 , 16 січня 2020 року о 07 год. 00 хв., та скласти Акт розслідування нещасного випадку у відповідності з вимогами та за формою, передбаченими Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області судові витрати по сплаті судового збору в сумі 793,92 грн (сімсот дев`яносто три гривні 92 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.Г. Секірська