Справа № 340/5471/22
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2023-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2023 року м. Кропивницький справа № 340/5471/22

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомФізичної особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )
доПівденно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (вул.Армстронга Ніла, 1Д, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49107, )
провизнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст позовних вимог.

Фізична особа підприємець ОСОБА_1 звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Держпраці у Кіровоградській області в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Кіровоградській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 09.11.2022 року №1773/11/11/РРО//ТД-ФС в розмірі 65000,00 грн.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивачка посилалася на те, що 15.11.2022 року нею отримано постанову Управління Держпраці у Кіровоградській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 09.11.2022 року №1773/11/11/РРО//ТД-ФС за порушення ст. 21 КЗпП України, а саме: оформлення працівниці - ОСОБА_2 на неповний робочий час або за трудовим договором з нефіксованим робочим часом у разі фактичного використання роботи протягом усього робочого часу в розмірі 65000,00 грн. Не погоджуючись з правомірністю прийняття спірної постанови позивачка вважає постанову протиправною і такою, що підлягає скасуванню.

Відповідач адміністративний позов не визнав у повністю, свої мотиви виклав у письмовому відзиві на адміністративний позов, в якому, зокрема, вказав, що контролюючим органом у відповідності до положень чинного законодавства проведено фактичну перевірку господарської одиниці кафетерію №3 за адресою: АДРЕСА_2 . За наслідком проведеної перевірки прийнято спірне рішення, вважає його правомірними та такими, що не підлягають скасуванню. При цьому наголошує, що відповідно до виявлених в ході перевірки порушень норм трудового законодавства та безпосередньо факту того, що порушення мали місце, уповноваженою посадовою особою прийнято правомірну постанову.

ІІІ. Заяви (клопотання) учасників справи інші процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 05.12.2022 року провадження у справі відкрито та призначено її до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

26.12.2022 року від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву

Разом з відзивом відповідачем до суду подана заява про заміну відповідача його правонаступником.

Ухвалою суду від 04.01.2023 року заява про заміну відповідача його правонаступником - задоволена. Допущено заміну відповідача у справі №340/5471/22 - Управління Держпраці у Кіровоградській області на його правонаступника - Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці.

22.02.2023 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив у якій представник позивача просить провести підготовче судове засідання без участі позивача та його представника, а також, вирішити питання про виклик та допит свідків.

Ухвалою суду від 27.02.2023 року застосовано заходи забезпечення позову шляхом зупинення стягнення за постановою Управління Держпраці у Кіровоградській області (Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці) №1773/11/11/РРО//ТД-ФС від 09 листопада 2022 року.

Додаткових заяв чи клопотань до суду подано не було.

Відповідно до вимог статті 262 КАС України судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

ІV. Обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши зміст спірних правовідносин з урахуванням доказів, судом встановлені відповідні обставини.

03.10.2022р. до Управління Держпраці у Кіровоградській області надійшов акт фактичної перевірки Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 23.09.2022р. №1773/11/11/РРО/ НОМЕР_1 .

Зі змісту зазначеного акту встановлено, що відповідно до наказу Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 21.09.2022 №96-п посадовою особою ДПС проведено фактичну перевірку господарської одиниці - кафетерію №3 за адресою: АДРЕСА_2 , що належить фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 , з метою здійснення контролю за дотримання норм законодавства з питань регулювання бігу готівки, порядку здійснення розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладання трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) інше.

Так, під час перевірки встановлено, що фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , допустила до роботи громадянку ОСОБА_2 , яка здійснювала розрахункові операції та з якою був укладений удовий договір від 25.09.2020 відповідно до якого час виконання робіт складав 1 годину на зміну. При цьому, відповідно до пояснень ОСОБА_2 від 23.09.2022р. продаж товарів здійснюється з 08:30 год. по 16:30 год. Вихідним днем є понеділок. Натомість, відповідно до книги нарахування заробітної плати серпні 2022 року ОСОБА_2 відпрацювала 23 дні по 1 годині, тобто 23 дини на місяць і отримала 815,48 грн. Згідно з почековою інформацією режим роботи складав з 08:30 год. по 16:30 год. Таким чином, встановлено невідповідність умов трудового договору реально відпрацьованому часу та відповідно оплаті праці. Згідно з чеками, які надаються до ДПС, розрахункові операції з продажу підакцизних товарів проводиться протягом усієї зміни. Тобто, ФОП ОСОБА_1 під час оформлення трудових відносин з гр. ОСОБА_2 допустила порушення вимог етапі 21 КЗпП України, а саме оформлення працівника на неповний робочий час або за трудовим договором з нефіксованим робочим часом у разі фактичного виконання роботи протягом сього робочого часу.

05.10.2022 Управління Держпраці у Кіровоградській області листом від 04.10.2022р. №КР/1/3590-22 повідомило фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 про одержання акту фактичної перевірки ГУ ДПС у Кіровоградській області від 23.09.2022 №1773/11/11/РРО/ НОМЕР_1 .

09.11.2022р. відповідачем проведено розгляд справи про застосування фінансових санкцій в порядку статті 265 КЗпП України на підставі акту фактичної перевірки Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 23.09.2022р. №1773/11/11/РРО/ НОМЕР_1 .

За результатами розгляду прийнято постанову про накладення штрафу на підставі абзацу 2 частини 2 статті 265 КЗпП України на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 у розмірі 65 000, 00 грн.

Позивачка, не погоджуючись з постановою Управління Держпраці у Кіровоградській області, вважаючи її протиправною та такою, що підлягають скасуванню, звернулася до суду з даним позовом.

V. Оцінка суду.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, наведеними учасниками справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 265 КЗпП України, юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.

Частинами 4 статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (надалі, також - Закон №877) визначено, що заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, державного контролю за додержанням законодавства у сфері моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Відповідно до частини 1 статті 259 КЗпП України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України, постановою від 21 серпня 2019 р., №823 затверджено порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (надалі, також - Порядок №823).

Цей Порядок визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю, з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р №1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці №129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р №1986-IV, та Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон).

Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 року №509 (далі - Порядок №509) визначає механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю, передбачених частиною 2 статті 265 Кодексу Законів про працю України.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту).

Штрафи накладаються на підставі:

рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації;

акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю або зайнятість населення, здійсненого у зв`язку з невиконанням вимог припису;

акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників;

акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування;

акта перевірки ДПС, її територіального органу, у ході якої виявлені порушення законодавства про працю.

За приписами пункту 3 Порядку №509 справа про накладення штрафу розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах 3 - 7 пункту 2 цього Порядку.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах 3-7 пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

У частині першій ст.8 Конституції України закріплений загальноправовий принцип: «В Україні визнається та діє принцип Верховенства права».

Згідно з ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права.

Проаналізувавши, наведені вище норми права, суд погоджується з позицією відповідача про те, що повідомлення про призначення інспекційного відвідування відбулося з дотриманням вимог чинного законодавства, а також з тим, що пункти 6,7 Порядку №509 з вимогами про необхідність повідомлення суб`єкта господарювання про дату, час та місце розгляду справи про накладення штрафу були виключені станом на дату прийняття спірної постанови. Проте суд звертає увагу на загальні критерії законності рішень суб`єктів владних повноважень та на необхідність дотримання принципу верховенства права.

Відповідно до розуміння Конституційного Суду в його рішенні від 02.11.2004 у справі за конституційним поданням ВСУ щодо відповідності Конституції України положень статті 69 КК України: « […] Одним з проявів принципу верховенства права є те, що воно не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим, у тому числі обмежувати свободу та рівність особи».

У статті 2 КАС України закріплені основні принципи адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн. Суб`єкти владних повноважень повинні враховувати ці критерії-принципи, а адміністративний суд керується ними при оцінюванні законності прийнятих рішень.

Так, відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: «[…] з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення».

У статті 3 ЗУ «Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» серед основних принципів здійснення державного нагляду міститься принцип відкритості та прозорості.

Прийняття рішення з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення-цей критерій випливає з принципу гласності прийняття рішень. Суб`єкт владних повноважень повинен застосовувати його, приймаючи рішення, що матиме вплив на права, свободи чи інтереси особи, особливо, якщо це рішення матиме несприятливі наслідки для особи. Особа, щодо якої приймають рішення, має право бути вислуханою суб`єктом владних повноважень. Цьому праву кореспондує обов`язок суб`єкта владних повноважень забезпечити особі право знати про час, дату та місце розгляду справи.

Досліджуючи спірні правовідносини суд вважає за необхідне зазначити, що своєю чергою, пункти 6, 7 Порядку №509 з вимогами про необхідність повідомлення суб`єкта господарювання про дату, час та місце розгляду справи про накладення штрафу були виключені станом на дату прийняття спірної постанови на виконання положень постанови Кабінету Міністрів України №823.

Тобто, Порядок №509 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, не визначав обов`язку для відповідача у завчасному повідомленні позивача про розгляд справи про притягнення суб`єкта господарювання до відповідальності, передбаченої частини 2 статті 265 Кодексу Законів про працю України.

Так, Верховний Суд вже вирішував зазначене правове питання чи означає скасування обов`язку уповноваженої посадової особи повідомляти суб`єкту господарювання про розгляд його справи про накладення штрафу, також і скасування права останнього на участь у процесі прийняття рішення про притягнення його до відповідальності.

У постанові Верховного Суду від 16 вересня 2021 року у справі № 420/9061/20 сформовано наступні правові висновки:

«У ст.3 Закону України "Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" серед основних принципів здійснення державного нагляду міститься принцип відкритості та прозорості.

Критерій урахування права особи на участь у процесі прийняття рішення випливає з принципу гласності прийняття рішень. Право бути вислуханим є одним із фундаментальних принципів справедливої процедури й означає забезпечення особі можливості надавати адміністративному органу факти й аргументи у справі. Право бути вислуханим має бути забезпечене, насамперед, у справах, де передбачається прийняття "несприятливих" адміністративних актів, тобто таких, які негативно впливають на права, свободи та законні інтереси відповідної особи. Головне управління Держпраці у відповідній області як будь-який інший орган державної влади повинно застосовувати цей критерій у процесі прийняття рішення, особливо у тому разі, коли воно матиме несприятливі наслідки для особи.

У цій справі на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 було накладено штраф у розмірі 65 000 грн. Такий штраф є суттєвим для фізичної особи-підприємця.

Верховний Суд у постанові від 12 червня 2019 року у справі №813/3415/18, досліджуючи питання обов`язку державного органу повідомляти особу, яка притягується до відповідальності, про час та місце розгляду справи, а також правові наслідки неповідомлення, зробив висновок про те, що санкції за порушення законодавства про працю та зайнятість населення співмірні з покараннями за злочини.

При цьому, суд наголошує, що вказані санкції є фінансовою відповідальністю (за висновком Об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеними у постанові від 22 грудня 2020 року у справі №260/1743/19), а не кримінальною.

Суд вважає, що особі, до якої застосовуються такі суттєві розміри штрафу в якості відповідальності за порушення законодавства про працю, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, правовий захист тощо.

Відсутність аналізу суб`єктом владних повноважень всіх обставин у сукупності та прийняття рішення без врахування позиції особи, яка притягується до відповідальності і якій не було належним чином надано право бути заслуханою державним органом влади, свідчить про недотримання відповідачем критерію обґрунтованості рішення, передбаченого п.3 ч.2 ст.2 КАС України.

Аналогійний правовий висновок сформовано Верховним Судом 04 травня 2022 року у справі №300/3288/20.

Так, відповідаючи на ключове питання касаційної скарги, Верховний Суд вважає, що виключення п. 6, 7 Порядку №509 з вимогами про необхідність повідомлення суб`єкта господарювання про дату, час та місце розгляду справи про накладення штрафу не може нівелювати право особи на участь у процесі прийняття рішення про притягнення її до відповідальності».

Застосовуючи вказаний підхід до обставин цієї справи, слід врахувати те, що повідомлення уповноваженою особою суб`єкта господарювання про дату одержання акту фактичної перевірки Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 23.09.2022р. №1773/11/11/РРО/ НОМЕР_1 було зроблено відповідачем, та на підтвердження чого надано лист від 04 жовтня 2020 року №КР/1/3590-22 та квитанцію поштового відправлення №55, який отриманий ФОП ОСОБА_1 , що не заперечується сторонами (ас.56,57).

У цій справі на позивача накладено штраф у розмірі 65 000,00 грн. Вказана сума штрафу є значною для суб`єкта господарювання.

Суд наголошує, що особі, до якої застосовуються такі суттєві санкції відповідальності, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Основними доказами, за якими відповідачем встановлено порушення позивачкою трудового законодавства були акт фактичної перевірки Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 23.09.2022р. та пояснення робітника.

Своєю чергою позивач надавав суду копії виписок з ЄДР ЮО, ФОП та ГФ фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , копія трудового договору між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 25.09.2020 року, копія трудового договору між ФОП ОСОБА_3 та ОСОБА_2 від 21.08.2018 року, копія договору про спільну діяльність між ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_3 від 01.01.2022 року, копія договору оренди нежитлових приміщень від 01.09.2021 року №1, копія податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 3 квартал 2022 року з додатками, копії платіжних відомостей про виплату заробітної плати за 3 квартал 2022 року, відомості про виплату заробітної плати.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи та зазначено відповідачем повідомлень про час та місце розгляду справи не направлялись, а також позивачу не пропонувалося надати докази, пояснення та заперечення по суті щодо виявленого на думку ДПС порушення трудового законодавства.

За таких обставин суд зазначає, що особі повинно бути забезпечено реалізацію її права на захист, яке полягає у наданні їй можливості надавати усні або письмові пояснення з приводу пред`явленого їй порушення, збирати і подавати докази, брати особисту участь у провадженні, розгляді справи, користуватись правовою допомогою захисника, реалізовувати інші процесуальні права, передбачені чинним законодавством та Конституцією України.

Суд звертає увагу на те, що надання детальної інформації особі щодо виявленого порушення та забезпечення її права на захист є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду.

За таких обставин, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує вищезазначені висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, що вказане рішення є таким, що тягне несприятливі наслідки для позивача. Свідчить про незастосування відповідачем принципу урахуванням права позивача на участь у процесі прийняття рішення. Що в свою чергу означає - недотримання одного з основних критеріїв законності прийняття рішень та є самосійною підставою для скасування оскаржуваного рішення.

Таким чином, на переконання суду постанова Управління Держпраці у Кіровоградській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 09.11.2022 року №1773/11/11/РРО//ТД-ФС в розмірі 65000,00 грн. є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд наголошує, що посадовими особами відповідача не встановлено та не зафіксовано фактів порушення трудового законодавства, доказів протилежного у матеріалах справи немає.

Таким чином, відповідачем не доведено належними і допустимими доказами порушення, а тому оскаржена постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

VI. Судові витрати.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, сплачений позивачем судовий збір у сумі 992,40 грн. підлягає стягненню з управління Держпраці у Кіровоградській області за рахунок його бюджетних асигнувань.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250, 252, 255, 292-297, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Кіровоградській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 09.11.2022 року №1773/11/11/РРО//ТД-ФС в розмірі 65 000,00 грн.

Стягнути на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) понесені ним судові витрати на сплату судового збору у розмірі 992,40 грн. (дев`ятсот вісім гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (вул. Армстронга Ніла, 1Д, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49107, ).

Скасувати заходи забезпечення позову, встановлені ухвалою суду від 27 лютого 2023 року після набрання законної сили судовим рішенням у справі №340/5471/22.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду Р.В. Жук