Справа № 440/1994/23
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2023-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 березня 2023 рокум. ПолтаваСправа № 440/1994/23

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Слободянюк Н.І., перевіривши матеріали адміністративного позову Багатопрофільної фірми "ВАТЕК ЛТД" до Головного управління ДПС у Полтавській області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А:

Багатопрофільна фірма "ВАТЕК ЛТД" звернулася через систему "Електронний суд" до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Полтавській області та Державної податкової служби України про:

- визнання протиправними та скасування рішення комісії Полтавської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДПС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації за №6963263/13946747 вiд 27 червня 2022 року про відмову в реєстрації податкової накладної за № 34 від 16 грудня 2021 року на суму 389400,00 грн (в т.ч. ПДВ 20% - 64900,00 грн), рішення за №6963282/13946747 вiд 27 червня 2022 року про відмову в реєстрації податкової накладної за № 35 від 17 грудня 2021 року на суму 300960,00 грн (в т.ч. ПДВ 20% - 50160,00 грн) та рішення за №6963203/13946747 вiд 27 червня 2022 року про відмову в реєстрації податкової накладної за № 36 від 17 грудня 2021 року на суму 309900,00 грн (в т.ч. ПДВ 20% - 51650,00 грн);

- зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних - податкові накладні, складені Багатопрофільною фірмою «ВАТЕК ЛТД» датою їх отримання, а саме: податкову накладну за № 36 від 17 грудня 2021 року на суму 309900,00 грн (в т.ч. ПДВ 20% - 51650,00 грн), податкову накладну за № 35 від 17 грудня 2021 року на суму 300960,00 грн (в т.ч. ПДВ 20% - 50160,00грн) та податкову накладну за № 34 від 16 грудня 2021 року на суму 389400,00 грн (в т.ч. ПДВ 20% - 64900,00 грн).

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

В ході з`ясування вищенаведених питань суддею встановлено наступне.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти, а згідно пункту 4 цієї частини п`ятої в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

При цьому, за приписами пункту 9 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

В позовній заяві позивач оскаржує рішення від 27 червня 2022 року №6963263/13946747, від 27 червня 2022 року №6963282/13946747 та від 27 червня 2022 року №6963203/13946747, що прийняті комісією Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, тобто Головного управління ДПС у Полтавській області (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 44057192).

Натомість, у прохальній частині позову позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення комісії Полтавської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДПС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації за №6963263/13946747 вiд 27 червня 2022 року про відмову в реєстрації податкової накладної за № 34 від 16 грудня 2021 року на суму 389400,00 грн (в т.ч. ПДВ 20% - 64900,00 грн), рішення за №6963282/13946747 вiд 27 червня 2022 року про відмову в реєстрації податкової накладної за № 35 від 17 грудня 2021 року на суму 300960,00 грн (в т.ч. ПДВ 20% - 50160,00 грн) та рішення за №6963203/13946747 вiд 27 червня 2022 року про відмову в реєстрації податкової накладної за № 36 від 17 грудня 2021 року на суму 309900,00 грн (в т.ч. ПДВ 20% - 51650,00 грн).

При цьому до позовної заяви додає копії рішення від 27 червня 2022 року №6963263/13946747, від 27 червня 2022 року №6963282/13946747 та від 27 червня 2022 року №6963203/13946747, що прийняті комісією Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а не комісією Полтавської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДПС України.

Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною другою статті 132 цього Кодексу розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі, а частиною другою цієї статті, - що за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір за ставкою у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень частини третьої статті 6 вказаного Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684,00 грн.

Зі змісту позовної заяви слідує, що позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру.

Таким чином, сума судового збору за подання вказаного позову складає 8052,00 грн (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб х 3).

До позовної заяви позивачем не додано документа про сплату судового збору або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, позовна заява не відповідає вимогам частини третьої статті 161 КАС України.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною четвертою цієї статті якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, загальний строк звернення до суду з адміністративним позовом становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а у випадку використання позивачем досудового порядку вирішення спору такий строк становить три місяці з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги, або шість місяців з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою у випадку, якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом.

При цьому КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Згідно з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 11 жовтня 2019 року у справі №640/20468/18, спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення, нормами ПК України не визначені, тому інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки: а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу; б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Тож строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків застосовувалася процедура адміністративного оскарження такого рішення, становить три місяці з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналогічний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 31 серпня 2022 року у справі №826/9369/18.

До суду позивачем надано скарги на оскаржувані рішення №6963263/13946747 вiд 27 червня 2022 року, №6963282/13946747 вiд 27 червня 2022 року та №6963203/13946747 вiд 27 червня 2022 року, проте позивачем не надано до суду доказів надіслання таких скарг до ДПС України, а також рішень, прийнятих за результатами розгляду таких скарг.

Отже, наразі у суду відсутні підстави вважати, що позивачем застосовано процедуру адміністративного оскарження рішень №6963263/13946747 вiд 27 червня 2022 року, №6963282/13946747 вiд 27 червня 2022 року та №6963203/13946747 вiд 27 червня 2022 року та що позивач звернувся до суду або у тримісячний строк з дня отримання рішень за результатами розгляду скарг, або у шестимісячний строк з дня подання скарг, якщо рішення за результатами розгляду скарг не були прийняті у строк, що встановлений ПК України.

Таким чином, позивачем не надано до суду доказів, які підтверджують дотримання ним строку звернення до суду з цим позовом.

Оскаржувані рішення прийняті та отримані позивачем - 27 червня 2022 року, а позовна заява подана до суду 28 лютого 2023 року, тобто поза межами встановленого кодексом строку.

Відповідно до частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

До позову позивачем не додано ані заяви про поновлення строку звернення з доказами поважності причин пропуску такого строку, ані доказів на підтвердження дотримання строку звернення до суду.

Таким чином, позовна заява подана без дотримання вимог частин третьої та шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною першою статті 169 вказаного Кодексу суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Також відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Беручи до уваги наведене, наявні правові підстави для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 169, 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву Багатопрофільної фірми "ВАТЕК ЛТД" до Головного управління ДПС у Полтавській області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків упродовж десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду:

- позовної заяви, оформленої відповідно до частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, у тому числі: із зазначенням уточненого змісту позовних вимог до належного відповідача (відповідачів) і викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо кожного з відповідачів, а також доказів надіслання копій такої позовної заяви іншим учасникам справи;

- документа про сплату судового збору в сумі 8052,00 грн (за реквізитами: отримувач : ГУК у Полт.обл/тг м. Полтава/22030101; ; банк: Казначейство України (ЕАП); рахунок: UA4016719; призначення платежу: Судовий збір, за позовом____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Полтавський окружний адміністративний суд); або доказів на підтвердження підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску або доказів на підтвердження дотримання позивачем такого строку.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде повернута.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Н.І. Слободянюк