Справа № 140/3293/23
Суддя: Каленюк Жанна Василівна
Дата ухвалення: 2023-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 березня 2023 року ЛуцькСправа № 140/3293/23
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Каленюк Ж.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Волинській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Волинській області про визнання протиправними дій щодо відмови у нарахуванні та виплаті з 01 січня 2022 року щомісячної доплати до пенсії згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року №713 Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб; зобов`язання здійснити з 01 липня 2021 року перерахунок та виплату щомісячної доплати в розмірі 2000,00 грн відповідно до вказаної постанови.

Відповідно до пунктів 3, 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 КАС України.

Так згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Правову категорію «зміст позовних вимог» слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Зміст та обсяг порушеного права та виклад обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть бути різними, але поряд з цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Обов`язок з визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, тому для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться в статті 160 КАС України.

У позовній заяві позивач просить визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у нарахуванні та виплаті з 01 січня 2022 року щомісячної доплати до пенсії згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року №713 Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб та зобов`язати здійснити з 01 липня 2021 року перерахунок та виплату щомісячної доплати в сумі 2000,00 грн відповідно до вказаної постанови.

Позовна вимога зобов`язального характеру є похідною та її задоволення залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

За результатом аналізу позовних вимог (основної - про визнання бездіяльності протиправними та похідної - про зобов`язання вчинити дії) не вбачається можливим встановити логічну конструкцію позовних вимог в цілому, оскільки в основній вимозі позивач просить визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у нарахуванні та виплаті щомісячної доплати з 01 січня 2022 року, тоді як у похідній вимозі просить зобов`язати відповідача здійснити перерахунок та виплату щомісячної доплати з 01 липня 2021 року.

Крім того, за приписами частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до актуальної правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав від 31 березня 2021 року у справі №240/12017/19 стосовно застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України, необхідно враховувати таке:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів;

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових. Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Висновки Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у постанові від 31 березня 2021 року у справі №240/12017/19 підлягають застосуванню у питаннях визначення строків звернення до суду у справах щодо пенсійних виплат.

Як вбачається з протоколу про перерахунок пенсії, виплата доплати в сумі 2000,00 грн була припинена позивачу з 01 січня 2022 року, тому отримавши пенсійну виплату за січень 2022 року, позивач вважається таким, що повинен був дізнатися про порушення своїх прав та законних інтересів.

При цьому отримання позивачем листа відповідача від 08 лютого 2023 року №3325-1143/С-02/8-0300/23 про відмову у встановленні щомісячної доплати в сумі 2000,00 грн у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у цьому випадку, оскільки такі дії позивач почав вчиняти фактично через рік після отримання пенсії за січень 2022 року.

Позивач звернувся до суду із цим позовом лише 03 березня 2023 року, тобто з пропуском встановленого частиною другою статті 122 КАС України шестимісячного строку звернення до суду з позовними вимогами за період, що передує цьому строку (за період з 01 липня 2021 року по 02 вересня 2022 року).

Разом із позовною заявою позивач подав клопотання про поновлення строку звернення до суду, обґрунтовуючи його тим, що про порушення права на отримання спірної доплати в розмірі 2000,00 грн йому стало відомо лише у січні 2023 року після ознайомлення з постановою Верховного Суду від 08 листопада 2022 року у справі №420/2473/22 та у зв`язку із введення воєнного стану, погіршенням стану здоров`я було пропущено строк звернення до суду.

Клопотання про поновлення строку звернення до суду в частині позовних вимог до задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Зі змісту заяви про поновлення строку звернення до суду не вбачається, що позивач не мав реальної, об`єктивної можливості виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії щодо звернення до суду за захистом своїх прав у встановлений КАС України строк.

Той факт, що Верховним Судом прийнято постанову від 08 листопада 2022 року у справі №420/2473/22 та те, що на свою заяву про перерахунок пенсії позивач отримав відповідь у 2023 році, не змінює часу, з якого він повинен був або міг дізнатись про порушення своїх прав. Зазначена дата свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду, а є лише фактично штучно створеною новою часовою передумовою звернення з позовом до суду.

Покликаючись у клопотанні про поновлення строку звернення до суду на ту обставину, що запровадження воєнного стану є причиною пропуску строку звернення до суду, позивач не вказав конкретних обставин та не надав доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на своєчасність звернення до суду із цим позовом, при тому що Волинська область не належить до територій, що є тимчасово окупованими, територій, що знаходяться в оточенні (блокуванні) та/або територій, на яких ведуться активні бойові дії.

У постанові Верховного Суду від 29 вересня 2022 року №500/1912/22 (у спорі щодо нарахування та виплати щорічної разової грошової допомоги до 5 травня), яку позивач згадує у заяві про поновлення строку звернення до суду, акцентується увага на тому, що питання визнання причин пропуску строку звернення до суду необхідно вирішувати з урахуванням конкретних обставин, зокрема, позивач є учасником бойових дій та мобілізований у першу хвилю (оперативні резервісти, колишні військовослужбовці та ветерани АТО та ООС).

Таких доказів ні до позовної заяви, ні до заяви про поновлення строку звернення до суду не долучено. Водночас позивач, 1957 року народження, є пенсіонером.

Також оцінюючи доводи позивача про неможливість звернення до суду раніше у зв`язку із станом здоров`я, варто зазначити, що довідка Комунального підприємства «Ратнівський центр первинної медичної допомоги» Ратнівської селищної ради від 28 лютого 2023 року №60/01-18 про встановлені позивачу діагнози не свідчить про перебування останнього у часовий період з січня 2022 року по вересень 2022 року в медичних закладах у зв`язку із проходженням лікування (зокрема, стаціонарно).

Отже, наведені позивачем обставини не дають підстав для висновку про визнання поважними прчин пропуску до суду із цим позовом (в частині позовних вимог).

За правилами частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вище вимогам, встановленим статтею 160 КАС України, а також на підставі частини першої статті 123 КАС України її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання (надіслання) до суду нової редакції позовної заяви (з копією для відповідача), узгодивши між собою зміст основної та похідної вимоги, а також заяви про поновлення строку звернення до суду у частині позовних вимог за період, що передує шестимісячному строку звернення до суду з цим позовом (з 01 липня 2021 року по 02 вересня 2022 року), у якій вказати інші підстави для поновлення строку, надати докази поважності причин пропуску цього строку.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Волинській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Ж.В. Каленюк