Справа № 420/17641/22
Суддя: Попов В.Ф.
Дата ухвалення: 2023-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Попова В.Ф.

секретар Стрезєва А.В.,

за участю:

прокурора Туніка В.М..

представника позивача ГУ ДСНС в Одеській області Ключко С.М.,

представника відповідача Гайдайчук А.А.,

треті особи:

представниця Одеської міської ради Слободяник І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом заступника керівника Суворовської окружної прокуратури міста Одеси в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації до Комунального підприємства "Житлово-комунальний сервіс "Пересипський", треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Департамент з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної військової адміністрації, Одеська міська рада, про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання приведення захисної споруди цивільного захисту у належний технічний стан та готовність до укриття населення,

встановив:

Заступник керівника Суворовської окружної прокуратури міста Одеси в інтересах держави в особі ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації звернувся до суду із позовною заявою до Комунального підприємства "Житлово-комунальний сервіс "Пересипський", треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Департамент з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної військової адміністрації, Одеська міська рада, в якій просить:

- визнати бездіяльність Комунального підприємства Житлово-комунальний сервіс Пересипський щодо утримання у неналежному технічному стані непридатному для використання за цільовим призначенням, споруди цивільного захисту (протирадіаційного укриття) № 56842, яке знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Поштова, буд. 34, протиправною;

- зобов`язати Комунальне підприємство Житлово-комунальний сервіс Пересипський, привести у належний технічний стан, придатний для використання за цільовим призначенням, споруду цивільного захисту (протирадіаційне укриття) № 56842, яке знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Поштова, буд. 34.

В судовому засіданні прокурор позов підтримав.

Обґрунтовуючи позовні вимоги прокурор зазначив, що протирадіаційне укриття в умовах військової агресії проти України є неготовим до використання об`єктом цивільного захисту та не здатне забезпечити захист цивільного населення у разі використання за призначенням, що може створювати загрозу для життя та здоров`я людей. Контроль за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання забезпечує ДСУНС разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими адміністраціями. Одеська обласна військова адміністрація у зв`язку з введенням військового стану також здійснює заходи правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту та є органом державної влади яка має право звернення до суду. має повноваження щодо контролю. Оскільки заходи державного нагляду і контролю вказаними суб`єктами не можуть здійснюватись у зв`язку з мораторієм на період воєнного стану, тому такий позов є єдиним та ефективним засобом захисту порушених прав та інтересів держави.

Представник ГУ ДСНС в Одеській області підтримав позовні вимоги заявлені прокурором.

Представник КП «ЖКС «Пересипський» позовні вимоги не визнав і зазначив, що дійсно захисна споруда № 56842 знаходиться на балансі підприємства. Постійно проводяться роботи для її утримання в належному стані, але в силу недостатнього фінансування це не зроблено у повному обсягі. На сьогоднішній день практично всі недоліки зазначені у акті від 22.05.2022 року усунуті окрім встановлення вентиляції.

Представниця третьої особи Одеської міської ради заперечувала проти заявлених позовних вимог і зазначила, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, оскільки у прокурора відсутня адміністративна процесуальна дієздатність на подання такого позову у зв`язку з відсутністю у ДСНС та у Одеської військової адміністрації повноважень на звернення до суду з такими вимогами як зазначив прокурор визнати протиправною бездіяльність щодо утримання захисних споруд. Крім того, на період воєнного стану постановою КМУ № 303 від 13.03.2022 року припинено заходи державного нагляду (контролю). Зазначила, що відсутнє порушення інтересів держави за захистом яких звернувся прокурор, оскільки захисна споруда перебуває в належному технічному стані.

Судом встановлені такі обставини по справі.

Відповідно до паспорту протирадіаційного укриття № 56842 розташованого по вул. Поштова, 34, в м. Одесі, власником є територіальна громада м. Одеси в особі міської ради, а балансоутримувачем є КП «ЖКС «Пересипський».

23.05.2022 року за участю представників КП «ЖКС «Пересипський» серед яких були і спеціалісти з питань цивільного захисту, було проведено оцінку стану готовності захисної споруди цивільного захисту протирадіаційного укриття № 56842 за результатами якої було складено акт.

Згідно цього акту встановлено:

-повітрозабірні головки, металеві віконниці, вихлопні канали не обслуговуються. Стан захисно герметичних воріт, дверей, ставень, механізмів задраювання - зачиняються із зусиллям, гумові прокладки відсутні, немає повного притягнення дверей до коробки, вказівні знаки на деяких штурвалах, ручках відсутні;

- стан системи вентиляції - стан повітропроводів частково зруйнований, вентилятори витяжної, припливної систем вентиляції - відсутні, електроручні вентилятори - відсутні, протипилові фільтри відсутні, фільтри-поглиначі непридатні до використання, герметичні клапани відсутні, клапани надмірного тиску не промарковані, не використовуються, прилад для виміру підпору повітря - відсутній;

- стан системи водопостачання - покажчики руху води відсутні, безнапірні та напірні баки для питної води відсутні;

- система опалення в непрацездатному стані;

- система електропостачання та електроосвітлення - відсутня нумерація і написи на автоматах відключення (пускачів або пакетників), відсутні експлуатаційні схеми та відповідність їх встановленому обладнанню, допускається експлуатація відкритих ламп розжарення без захисного суцільного скла;

- система зв?язку та оповіщення відсутня:

- відсутні справні первинні засоби пожежогасіння;

- робочий інструмент формування з обслуговування захисної споруди відсутній;

- відсутня наступна документація захисної споруди - опис обладнання та майна, журнал перевірки стану захисної споруди, план приведення захисної споруди у готовність, експлуатаційні схеми опалення (теплопостачання), журнал перевірки стану готовності захисної споруди, інструкція з використання засобів індивідуального захисту, список особового складу формування з обслуговування споруди, порядок дій особового складу формування з обслуговування захисної споруди під час приведення захисної споруди у готовність та використання захисної споруди за призначенням;

- навчання та перевірки рівня знань і навчик формування з обслуговування захисної споруди не проводилися;

- перевірки експлуатації захисної споруди в режимі сховища протягом 6 годин з перевіркою роботи у режимах чистої вентиляції та фільтровентиляції не проводилися.

Загальний висновок про стан захисної споруди №56842 відповідно до Акту оцінки від 23.05.2022 - сховище оцінюється як «ОБМЕЖЕНО ГОТОВЕ» до використання за призначенням.

Заслухавши сторони, дослідивши письмові докази надані сторонами та враховуючи приписи діючого законодавства, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи із такого.

Відповідно до ч. 2 ст. 51 та ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захистуУкраїни забезпечення техногенної та пожежної безпеки суб?єкта господарювання покладається на керівників та власників таких суб?єктів господарювання.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України на суб?єкта господарювання покладається обов`язок, зокрема щодо забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об?єктах суб?єкта господарювання; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням.

Згідно положень ч. 1 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України протирадіаційне укриття - негерметична споруда для захисту людей, в якій створюються умови, що виключають вплив на них іонізуючого опромінення у разі радіоактивного забруднення місцевості та дії звичайних засобів ураження.

Положеннями ч. 8 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України визначено, що утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється суб?єктами господарювання, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.

Відповідно до ч. 7 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України, вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.

Положеннями п. 9 Розділу «Утримання фонду захисних споруд» Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України N° 138 від 10.03.2017 «Деякі питання використання захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку», передбачено, що утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється ix балансоутримувачами. Балансоутримувачами захисної споруди є власник захисної споруди або юридична особа, яка утримує її на балансі.

3гідно п. 10 того ж самого розділу Порядку балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд. Положеннями п. 11 того ж самого розділу Порядку визначено, що вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються МВС.

Згідно п. 1 Розділу II «Загальні вимоги до утримання та експлуатації фонду захисних споруд» Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України No 579 від 09.07.2018 «Про затвердження вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту», споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни.

Таким чином, виходячи з акту оцінки судом встановлено, що захисна споруда цивільного захисту протирадіаційного укриття № 56842 знаходиться у неналежному стані, не готова до використання за призначенням, через що нездатна забезпечити належний захист цивільного населення та у разі використання за призначенням може створювати загрозу для життя та здоров`я людей. Відповідальним за її стан є КП «ЖКС «Пересипський».

Суд зазначає, що наявна протиправна бездіяльність відповідача яка виразилась у непроведенні систематичних заходів щодо такого утримання захисної споруди який би унеможливив загрозу життю та здоров`ю людей. Перелік виявлених у акті від 23.05.2022 року недоліків дає підстави суду зазначити, що такі загрози існують, а в період воєнного стану ризик використання укриття є ймовірним.

Виходячи з цих обставин та враховуючи, що в Україні на всій території введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією російської федерації, стан вказаної споруди та всіх інших споруд цивільної оборони слід віднести до таких, що стосується інтересів держави, а тому незалежно від встановлених обмежень щодо заходів державного нагляду (контролю) в цілому, перевірка таких об`єктів, приведення їх у належний стан не може бути обмежена, оскільки цільове призначення таких об`єктів це захист цивільного населення.

Відповідно до частин третьої - четвертої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Суд зазначає, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Суд погоджується з обґрунтуванням прокурора про присутність у цій справі інтересів держави, оскільки відповідно до ст. 3 Коституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Щодо права прокурора на звернення до суду з цим позовом суд приходить до висновку, що прокурор дотримався вимог ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» № 1697-VII і у нього наявні підстави представляти та захищати інтереси держави.

Позов у цій справі прокурор подав в інтересах держави в особі ГУ ДСНС в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації

За змістом частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Суд зазначає, що підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. Так, прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, зокрема, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Як встановлено судом, органом що здійснює заходи контролю об`єктів цивільного захисту є ГУ ДСНС в Одеській області, а тому прокурором правильно визначено цей орган як уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Що стосується іншого органу, а саме Одеської обласної військової адміністрації суд зазначає, що виходячи з правової позиції ВС КГС викладеній у постанові від 25.02.2021 року у справі 912/9/20, суд зазначив, що при визначенні органу, в інтересах якого пред`являється позов, прокурор не повинен перелічувати усі без винятку органи, уповноважені державою на здійснення повноважень із захисту інтересів держави у відповідному спорі, оскільки згідно зі статтею 53 Господарського процесуального кодексу України та статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурору достатньо довести, що орган, в інтересах якого заявлено позов, уповноважений на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах і суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи прокурора щодо наявності чи відсутності повноважень органу (-ів) влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Враховуючи позицію Верховного Суду та обставини встановлені у цій справі, суд вважає, що зазначення інших органів окрім ГУ ДСУНС не впливає на вирішення справи, а тому не надає оцінку повноваженням Одеської обласної військової адміністрації та необхідності її представництва.

Однією з підстав для подання позову прокурором в інтересах держави в особі органу є наявність бездіяльності компетентного органу, яка повинна бути предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом за конкретних фактичних обставин.

Суд погоджується з обґрунтуванням прокурора, що у зв`язку із веденням воєнного стану існують об`єктивні причини невиконання підрозділами ДСУНС своїх функцій, оскільки постановою Кабінету Міністрів України No 303 від 13.03.2022 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» на період воєнного стану, введеного Указом Президента України No64 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту, у тому числі щодо готовності захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням, не здійснюється.

Виходячи з цього виникає питання - чи може прокурор подавати цей позов за наявності вищезазначених обмежень щодо органу в особі якого він звертається до суду?

Саме на цю обставину (одна із викладених у клопотанні) як підставу для залишення позову без розгляду звертає увагу і представниця третьої особи Одеської міської ради.

З цього приводу суд зазначає, що при формальному підході, без врахування тих обставин, що сьогодні здійснюється військова агресія проти України під час якої гинуть мирні жителі в тому числі і за відсутності можливості перебувати в укриттях, можна було б обговорювати питання щодо права звернення прокурора з цим позовом за наявності мораторія.

Але, на думку суду, саме збройна агресія проти України, необхідність збереження життя та здоров`я людей є ключовою обставиною яка дає підстави визнати, що позовна заява прокурора є єдиним ефективним засобом захисту порушених прав громадян та інтересів держави, а тому жодні мораторії не можуть встановлювати обмеження щодо забезпечення конституційних прав громадян, крім тих що зазначені у Конституції України.

У даному випадку прокурор звертається з позовом на захист інтересів держави в зв?язку із невиконанням та порушенням вимог законодавства України у сфері цивільного захисту, що призводить до порушення державних інтересів та встановлених державою гарантій по забезпеченню конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я в умовах збройної агресії російської федерації.

Представниця третьої особи Одеської міської ради також зазначила про те, що у ГУ ДСНС відсутні повноваження за результатами вжиття заходів контролю визнавати протиправну бездіяльність та зобов`язання вчиняти дії щодо утримання об`єкту в належному стані, оскільки відповідно до Положення про ДСУНС вони мають право на звернення до суду щодо застосування заходів реагування та контролю у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захист, а тому відповідно і у прокурора відсутні такі повноваження.

Так, дійсно вказане положення передбачає саме такі повноваження органу при зверненні до суду. Але серед зазначених, у п.48 Положення про ДСУНС існують і інші повноваження, а саме видання приписів, постанов, розпоряджень щодо порушень вимог законодавства, які передбачають за своєю формою саме вимогу про усунення виявлених порушень.

Крім того, суд зазначає, що не можна зупиняти те, що вже зупинено. Цільове призначення таких об`єктів це захист цивільного населення, а тому його неналежний стан у будь-якому вигляді фактично є зупиненням, що у період воєнного стану є реальною загрозою життю та здоров`ю громадян, а невжиття таких заходів може привести до трагічних наслідків. Тому вжиття таких заходів реагування як зупинення є неможливим саме для такого об`єкта, оскільки зупинення це неможливість використання його за призначенням, а призначення - це захист людей від враження.

Суд наголошує, що саме позов прокурора із зазначеними вимогами є єдиним способом спонукання відповідача до приведення захисної споруди цивільного захисту протирадіаційного укриття № 56842 у неналежний стан.

Підтвердженням цьому є ті обставини, що в період розгляду цієї справи більшість виявлених недоліків усунута відповідачем, але не всі, що дає підстави для задоволення позовних вимог прокурора.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний із належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (п.58 рішення у справі Серявін та інші проти України).

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Суд зазначає, що у відповідності до ст 77 КАС України позивачем доведені ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Керуючись ст. 242- 246 КАС України, суд

вирішив:

Позовні вимоги заступника керівника Суворовської окружної прокуратури міста Одеси задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Комунального підприємства Житлово-комунальний сервіс Пересипський, щодо утримання у неналежному технічному стані, непридатному для використання за цільовим призначенням, споруди цивільного захисту (протирадіаційного укриття) № 56842, яке знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Поштова, буд. 34.

Зобов`язати Комунальне підприємство Житлово-комунальний сервіс Пересипський () привести у належний технічний стан, придатний для використання за цільовим призначенням, споруду цивільного захисту (протирадіаційне укриття) № 56842, яке знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Поштова, буд. 34.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 06.03.2023 року.

Суддя Попов В.Ф.