Справа № 520/6565/22
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2023-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

01 березня 2023 р. справа № 520/6565/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, за участі секретаря судового засідання Аліни Блудової,

представника позивача - Олени Маслової,

представника відповідача - Богдана Чалого,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Рибоконсервний завод "Екватор" (вул. Різдвяна, буд. 29-А, к. 901, м. Харків, 61052, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Рибоконсервний завод "Екватор", звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області №4 від 21 лютого 2022 року в частині застосування пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 2 120 169,40 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідачем під час перевірки встановлено ряд порушень валютного законодавства, зокрема, порушення строків розрахунків за операціями з імпорту товарів у вигляді перевищення граничного терміну надходження Товару від Продавця на строк від 2 до 33 днів. Позивач погоджується з нарахуванням відповідачем пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності в розмірі 76 369,81 грн, а саме запорушення термінів повернення грошових коштів (передоплати) в розмірі 300 000,00 долари США( відправлені були 05.07.2019), 100 000 доларів США (відправлені 15.08.2019).

В іншій частині нарахування відповідачем пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, на загальну суму 2 120 169,40 грн позивач не згоден, вважає, що в цій частині податкове повідомлення-рішення є протиправним, оскільки при його прийнятті відповідачем порушено чинні норми матеріального права та не враховано надані позивачем докази настання форс-мажорних обставин і неможливості виконання зобов`язань сторонами договору.

Як вказує позивач, відповідач при прийнятті рішення про нарахування штрафних санкцій в розмірі 2120169,40 грн не взяв до уваги Сертифікат Харківської торгово-промислової палати і Сертифікат Торгово-промислової та сільськогосподарської палати Мавританії і в своєму акті зазначив, що ці сертифікати не є такими, на підставі яких здійснюється перебіг строків визначених у п.6 ст.13 Закону №2473 від 21.06.2018 «Про валюту і валютні операції», і як наслідок ненастанна відповідальності відповідно до п.5 ст.13 вказаного Закону, зокрема не містять підстав, за якими можливо вважати, що невиконання зобов`язань виникло саме за таких обставин, про які зазначено в сертифікаті.

Відповідачем у відзиві на позов вказано, що дані сертифікати не є такими, на підставі яких здійснюється перебіг строків визначених у п.6 ст. 13 Закону №2473 від 21.06.2018 "Про валюті і валютні операції", і як наслідок ненастання відповідальності відповідно до п. 5. ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-ІІІ «Про валюту і валютні операції», зокрема не містять підстав, за якими можливо вважати, що невиконання зобов`язань виникло саме за таких обставин, про які зазначено в сертифікаті, а саме: відповідно до сертифікату Торгово-промислової та сільськогосподарської палати Мавританії від 09.11.2021 компанія S.E.P.H. S.A. була вимушена припинити діяльність в період з квітня 2021 року по жовтень 2021 року у зв`язку запровадженням протиепідемічних заходів та заборони ведення діяльності (запровадження локдауну). Зазначена інформація не відповідає дійсності, оскільки компанія S.E.P.H. S.A. здійснювала діяльність (повернення передоплат, поставка товарів) з 06.08.2021 по 31.10.2021. Тобто, заявник, компанія S.E.P.H.S.A., для отримання Сертифікату надано недостовірну інформацію, зазначивши, що в періоді з квітня 2021 року по жовтень 2021 року компанія діяльність не здійснювала - даний факт зафіксовано вже по факту закінчення періоду - 09.11.2021.

Відповідач також зазначає, що доказування настання форс-мажорних обставин покладено на заявника, який несе відповідальність за повне та належне оформлення заяви, достовірність викладених фактів, наданих документів, відомостей та доказів, водночас, стороною не доведено причинно-наслідковий зв`язок між зобов`язаннями, які сторона не може виконати, та обставинами (їхнім результатом), на які сторона посилається, як на підставу неможливості виконати зобов`язання. Про це свідчить фактичне здійснення діяльності компанією S.E.P.H. S.A. у періоді форс-мажору. Тобто компанія мала мождивість виконання зобов`язань у визначений строк.

Також відповідач зазначає, що до компетенції регіональної торгово-промислової палати належить засвідчення наявності обставин непереборної сили у договірних відносинах між резидентами, засвідчення ж форс-мажорних обставин відповідно до умов зовнішньоторговельної угоди, укладення якої має місце між ТОВ «РИБОКОНСЕРВНИЙ ЗАВОД «ЕКВАТОР» та SOCIETE D'ELABORATION DES PRODUITS HALIEUTIQUES SOCIETE ANONYME (S.E.P.H. S.A.), (MAVRITANIA), здійснюється Торгово-промисловою палатою України.

У відповіді на відзив позивач повторно наголосив на тому, що сертифікат Торгово-промислової та сільськогосподарської палати Мавританії від 09.11.2021 недійсним не визнавався, при цьому в Контракті безпосередньо не вказано про те, що засвідчення форс-мажорних обставин повинно здійснюватися виключно або безпосередньо Торгово-промисловою палатою України, то регіональна ТПП - Харківська торгово-промислова палата в межах своєї компетенції видала Сертифікат про встановлення форс-мажорних обставин, і саме цей Сертифікат, як вважає позивач, відповідач незаконно не прийняв до уваги як підставу і належний доказ для підтвердження наявності обставин непереборної сили.

Інші заяви по суті спору сторони до суду не подавали.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити адміністративний позов з підстав та мотивів, викладених в ньому.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, підтримав правову позицію, викладену у відзиві, та просив суд у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення представників учасників справи, які прибули у судове засідання, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що ГУ ДПС у Харківській області проведено документальну планову виїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Рибоконсервний завод «Екватор» (далі - ТОВ «Рибоконсервний завод «Екватор») дотримання вимог податкового законодавства за період з 01.07.2019 по 30.09.2021, з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом за період 01.07.2019 по 30.09.2021, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування - за період з 01.07.2019 по 30.09.2021, іншого законодавства за період з 01.07.2019 по 30.09.2021, за результатом якої складено акт від 31.01.2022 № 2157/20- 40-07-04-06/32674729.

Перевіркою встановлено порушення ТОВ «Рибоконсервний завод «Екватор» п. 3 ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», в частині несвоєчасного надходження товару (повернення передплати) на територію України по контракту № UKR-06/03-2017 от 06.03.2017 г. з SOCIETE D'ELABORATION DES PRODUITS HALIEUTIQUES SOCIETE ANONYME (S.E.P.H. S.A.), (MAVRITANIA).

Інформація щодо несвоєчасного надходження товару (повернення передплати) та розрахунок пені наведено у додатку 14 до акту.

У ході проведення перевірки ТОВ «РИБОКОНСЕРВНИМ ЗАВОД «ЕКВАТОР» листом від 13.01.2022 №13/01/22 звернулося з проханням прийняти при проведенні перевірки Сертифікат №6300-21 1062 про форс-мажорні обставини, виданий Харківською Торгово-промисловою палатою 24.12.2021 вих.№435/63.01-06 та Сертифікат про форс-мажорні обставини, виданий Торгово-промисловою та сільськогосподарською палатою Мавританії від 09.11.2021 з перекладом.

Позивач під час проведення перевірки та в ході судового розгляду справи наполягає на тому, що ці документи підтверджують форс-мажорні обставини, які унеможливлюють виконання в зазначений термін по контракту №UKR- 06/03-2017 від 06.03.2017 з постачання риби свіжомороженої, постачальник SOCIETE D'ELABORATION DES PRODUITS HALIEUTIQUES SOCIETE ANONYME (S.E.P.H. S.A.), (MAVRITANIA).

Згідно з даними сертифікатів через форс-мажорні обставини, викликані пандемією COVID 19, компанія SOCIETE D'ELABORATION DES PRODUITS HALIEUTIQUES SOCIETE ANONYME (S.E.P.H. S.A.) не змогла виконати у повному обсязі поставку рибних тушок, що передбачена згідно з умовами контракту на поставку обробленої риби (рибні тушки), укладеного між мавританською компанією S.E.P.H. S.A. за місцем знаходження у Нуадібу, та ТОВ «РИБОКОНСЕРВНИЙ ЗАВОД «ЕКВАТОР», що знаходиться в Україні. Компанія S.E.P.H. S.A. була вимушена припинити діяльність в період з квітня 2021 року по жовтень 2021 року у зв`язку запровадженням протиепідемічних заходів та заборони ведення діяльності (запровадження локдауну). Сертифікатом засвідчено форс-мажорні обставини внаслідок пандемії COVID 19 щодо обов`язку (зобов`язання) провести завершення імпортної операції, яку було здійснено на умовах відстрочення поставки за контрактом №UKR-06/03-2017 від 06.03.2017 з моменту перерахування авансових платежів на користь компанії SOCIETE D'ELABORATION DES PRODUITS HALIEUTIQUES SOCIETE ANONYME (S.E.P.H. S.A.), у термін не пізніше встановленого НБУ граничного строку розрахунків - 365 календарних днів, за операціями резидентів з імпорту товарів, з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати), які унеможливили його виконання в зазначений термін. Період дії форс-мажорних обставин з 01.04.2021 по 31.10.2021.

За результатами перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення №4 від 21 лютого 2022 року.

Як зазначає позивач, він погоджується з нарахуванням відповідачем пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності в розмірі 76 369,81 грн, а саме запорушення термінів повернення грошових коштів (передоплати) в розмірі 300 000,00 долари США( відправлені були 05.07.2019), 100 000 доларів США (відправлені 15.08.2019).

Натомість податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області №4 від 21 лютого 2022 року в частині застосування пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 2 120 169,40 грн позивач вважає протиправним, що зумовило звернення до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує такі норми права.

Згідно з пунктом 1 статті 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», який набрав чинності з 07.02.2019, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до п.3 ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Згідно з п. 4 ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Відповідно до п. 5. ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості.

Згідно з п.21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Відповідно до пункту 6 статті 13 Закону № 2473 від 21.06.2018 "Про валюту і валютні операції" із змінами, у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Згідно з пунктом 6 статті 13 Закону № 2473 від 21.06.2018 "Про валюті і валютні операції" підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Як встановлено судом з перекладу контракту №UKR-06/03-2017 від 06.03.2017 (п.12.3) правом, що регулює цей контракт, є матеріальне право України.

Порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) визначений Регламентом засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), що затверджений Рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 № 44(5) (далі - Регламент).

Відповідно до ч. 2 ст. 141 Закону України від 02.12.1997 № 671/97 «Про торгово - промислові палати в Україні», із змінами та п. 3.1. Регламенту Торгово-промислової палати України, який затверджено рішенням Президії ТПП України від 18.12.2014 № 44(5), форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантин, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств,реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

17 березня 2020 року Верховна Рада України ухвалила закон (№ 530-ІХ), яким внесено зміни до Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" та включено карантин до списку форс-мажорних обставин.

Перелік обставин непереборної сили (форс-мажору) міститься в п. 3.1. Регламенту Торгово-промислової палати України, який затверджено рішенням Президії ТПП України від 18.12.2014 № 44(5).

Згідно з п. 6.9 ст 6 Регламенту ТПП видає сертифікат, тільки якщо форс-мажорні обставини відповідатимуть таким умовам: 1)обставини мають надзвичайний характер (мають винятковий характер і перебувають за межами впливу сторін); 2) обставини є непередбачуваними (їх настання або наслідки неможливо було передбачити, зокрема на момент укладення відповідного договору, перед терміном настання зобов`язання або до настання податкового обов`язку); 3) обставини є невідворотними, тобто це неминучість події / подій і/або її/їх наслідків; 4) є причинно-наслідковий зв`язок між обставиною / подією та неможливістю виконання заявником своїх конкретних зобов`язань (за договором, контрактом, угодою, законом, нормативним актом, актом органів місцевого самоврядування тощо).

Статтею 4 Регламенту розмежовано компетенції ТПП України та регіональних палат, а саме: Торгово-промислова палата України здійснює засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) відповідно до умов зовнішньоторговельних угод та міжнародних договорів України, норм законодавства, відомчих нормативних актів, а також умов договорів, контрактів, типових договорів, угод тощо між резидентами, в яких безпосередньо передбачено віднесення такої функції до компетенції ТПП України (п. 4.1); регіональні торгово-промислові палати здійснюють засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) відповідно до умов договорів, контрактів, типових договорів, угод тощо між резидентами, норм законодавства, відомчих нормативних актів, органів місцевого самоврядування, в яких безпосередньо передбачено віднесення такої функції до компетенції регіональних торгово-промислових палат/відповідної регіональної ТПП (п. 4.2).

Статтею 6 визначено порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), зокрема, підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених у ст. 3.1 РЕГЛАМЕНТУ, визначених як непереборний вплив на виконання відповідного зобов`язання таким чином, що унеможливлює його виконання у термін, що настав (наявність причинно-наслідкового зв`язку між обставиною та неможливістю виконання зобов`язання в термін, передбачений відповідно законодавством, відомчими нормативними актами, договором, контрактом, угодою, типовим договором тощо). Форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за заявою зацікавленої особи по кожному окремому договору, контракту, угоді тощо, а також по податкових та інших зобов`язаннях/обов`язках, виконання яких настало згідно з законодавчим чи іншим нормативним актом або може настати найближчим часом і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин.

Сертифікат торгово-промислової палати може підтверджувати факт настання обставин непереборної сили та містити висновок щодо впливу цієї події на можливість виконання заявником своїх конкретних зобов`язань, але контролюючий орган вправі брати до уваги такий сертифікат лише за наявності підстав вважати, що невиконання зобов`язань виникло саме за таких обставин, про які зазначено в сертифікаті.

Із аналізу вищенаведених норм права вбачається, що до компетенції регіональної торгово-промислової палати належить засвідчення наявності обставин непереборної сили у договірних відносинах між резидентами, засвідчення ж форс-мажорних обставин відповідно до умов зовнішньоторговельної угоди, укладення якої має місце між ТОВ «РИБОКОНСЕРВНИЙ ЗАВОД «ЕКВАТОР» та SOCIETE D'ELABORATION DES PRODUITS HALIEUTIQUES SOCIETE ANONYME (S.E.P.H. S.A.), (MAVRITANIA)), здійснюється Торгово-промисловою палатою України.

Водночас, сертифікату, виданого Торгово-промисловою палатою України, під час перевірки та до суду позивачем надано не було.

Внаслідок того, що умови зовнішньоекономічного контракту регулює матеріальне право України, позивач є резидентом України, то відповідальність за порушення приписів Закону України "Про валюті і валютні операції", а також механізм підтвердження форс-мажорних обставин у спірних правовідносинах регулює законодавство України, яке чітко передбачає наявність для підтвердження форс-мажору саме сертифікату, виданого ТПП України, а не регіональною ТПП.

Внаслідок відсутності необхідних доказів для підтвердження наявності форс-мажорних обставин відповідачем прийнято обґрунтоване рішення про порушення позивачем п. 3 ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» в частині несвоєчасного надходження товару (повернення передплати) на територію України по контракту №UKR-06/03-2017від 06.03.2017 з SOCIETE D'ELABORATION DES PRODUITS HALIEUTIQUES SOCIETE ANONYME (S.E.P.H.S.A.), (MAVRITANIA), відтак, підстави для задоволення позову відсутні.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати щодо сплати судового збору підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Рибоконсервний завод "Екватор" (вул. Різдвяна, буд. 29-А, к. 901, м. Харків, 61052, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 02 березня 2023 року.

Суддя Олексій Котеньов