Справа № 35зп-23/160
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2023-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 березня 2023 року Справа №35зп-23/160

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши у порядку письмового провадження у місті Дніпрі заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД «ВІЛЬНОГІРСЬКЕ СКЛО» про роз`яснення ухвали про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову від 01.03.2023 року у справі №35зп-23/160, -

ВСТАНОВИВ:

01.03.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД «ВІЛЬНОГІРСЬКЕ СКЛО» (51700, Дніпропетровська обл., місто Вільногірськ, ВУЛИЦЯ ПРОМИСЛОВА, будинок 31, ) надійшла заява про забезпечення позову до подання позовної заяви, у якій заявник просив:

- зупинити дію рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.02.2022 №325 про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «ТД «ВІЛЬНОГІРСЬКЕ СКЛО» (Україна, 51700, Дніпропетровська обл., місто Вільногірськ, вулиця Промислова, будинок 31, ) пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість до набрання законної сили рішенням суду.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.03.2023 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД «ВІЛЬНОГІРСЬКЕ СКЛО» про вжиття заходів забезпечення позову в справі №35зп-23/160 було задоволено: зупинено дію рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.02.2023р. №325 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість ТОВ «ТД «ВІЛЬНОГІРСЬКЕ СКЛО» (Україна, 51700, Дніпропетровська обл., місто Вільногірськ, вулиця Промислова, будинок 31, ) пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість до набрання законної сили рішенням суду.

02.03.2023 року до суду надійшла заява представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД «ВІЛЬНОГІРСЬКЕ СКЛО» про роз`яснення ухвали про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову від 01.03.2023 року, у якій заявник просить:

- надати роз`яснення щодо порядку та способу виконання ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду по справі №35зп-23/160 від 01.03.2023 року.

Заява обґрунтована тим, що в ухвалі суду про забезпечення позову мова не йде про повне відновлення прав позивача, оскільки дане питання буде вирішуватись судом під час розгляду справи по суті. Проте заявник вважає, що ухвала від 01.03.2023 повинна виконуватись шляхом виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку та негайного розміщення відповідної інформації в електронному кабінеті платника податків. На думку представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД «ВІЛЬНОГІРСЬКЕ СКЛО», Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області задля виконання ухвали від 01.03.2023 року у справі №35зп-23/160 необхідно внести в електронний кабінет ТОВ «ТД «ВІЛЬНОГІРСЬКЕ СКЛО» інформацію про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Згідно з частини третьої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Оскільки ухвала про забезпечення позову від 01.03.2023 року ухвалена у порядку письмового провадження, то, відповідно, заява про роз`яснення судового рішення підлягає розгляду у письмовому провадженні.

Згідно з частиною четвертою статті 229 КАС України, при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає за можливе провести судове засідання без участі учасників справи, за наявними у справі матеріалами, в порядку письмового провадження.

Розглянувши заяву про роз`яснення ухвали, суд зазначає наступне.

Так, зі змісту наведеного у частині першій статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України законодавчого припису суд дійшов висновку, що роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом, та зумовлено нечіткістю судового рішення за змістом, коли воно є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить.

Пленум Вищого адміністративного суду України у постанові №7 від 20.05.2013 «Про судове рішення в адміністративній справі» роз`яснив, що в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду (пункт 19).

Отже, підставою для роз`яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта, є його нечіткість, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Таким чином, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли не дотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Як встановлено судом, у заяві про роз`яснення судового рішення представник заявника не зазначає, в чому саме полягає незрозумілість та нечіткість рішення, не зазначає, у чому саме текст ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.03.2023 року викликає труднощі для розуміння.

Суд зазначає, що відповідач звернувся до суду за роз`ясненням не з підстав незрозумілості змісту певних частин ухвали, а у зв`язку з необхідністю роз`яснення порядку та способу виконання ухвали та фактично просить зазначити, як, на його думку, необхідно виконувати ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.03.2023 року у справі №35зп-23/160, що за своєю суттю, не є роз`ясненням його змісту, а відтак, в даному випадку не може бути застосовано механізм, визначений статтею 254 КАС України.

На підставі викладеного вище, суд дійшов висновку, що заявник зацікавлений в отриманні роз`яснення щодо порядку та способу виконання ухвали від 01.03.2023 року, натомість чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту саме судового рішення, а не роз`яснення порядку його виконання.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 08 серпня 2018 року №808/1298/15, від 01 вересня 2020 року №806/984/18, від 20 січня 2021 року №360/3711/19.

Також, як було зазначено судом вище, роз`ясненню підлягає саме резолютивна частина рішення за умови якщо вона є незрозумілою та унеможливлює виконання такого рішення в зв`язку з нечіткістю чи неоднозначністю.

Між тим, резолютивна частина ухвали суду викладена чітко та зрозуміло та відповідає заявленим вимогам, а саме: зупинено дію рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.02.2023р. №325 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість ТОВ «ТД «ВІЛЬНОГІРСЬКЕ СКЛО» (Україна, 51700, Дніпропетровська обл., місто Вільногірськ, вулиця Промислова, будинок 31, ) пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість до набрання законної сили рішенням суду.

Крім того, мотивувальна частина ухвали суду містить висновки суду щодо підстав його прийняття.

Суд зазначає, що відповідно до статті 2 КАС України, метою адміністративного судочинства є ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Верховний Суд у своїй практиці неодноразово посилався на те, що «ефективний засіб правового захисту» повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату. Винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації - не відповідає положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі №705/552/15-а, постанови Верховного Суду від 18 квітня 2018 року у справі №826/14016/16, від 11 лютого 2019 року у справі №2а-204/12).

Враховуючи наведене вище, суд вважає, що вжив необхідних достатніх заходів шляхом зупинення дії рішення від 22.02.2022 №325.

Водночас, суд звертає увагу на те, що відповідно до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165, який набрав чинності з 1 лютого 2020 року (далі - Порядок № 1165), питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня, тобто комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, за приписами Порядку № 1165, питання включення та виключення платника податків з переліку ризикових відноситься до компетенції комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головного управління ДПС тієї області, де знаходиться на обліку такий платник податків.

При цьому, на думку суду, виконання ухвали про зупинення рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.02.2022 №32 повинно бути здійснено в чіткій відповідності з приписами ст. 129-1 Конституції України, ст. 13 Закону України «Про судоустрій», ст. 14 КАС України та в порядку, встановленому п. 6 Поряду № 1165, який у випадку надходження до контролюючого органу відповідного судового рішення, що набрало законної сили, передбачає виключення платника податку з переліку таких, що відповідають критеріям ризиковості, при цьому інформація про прийняття такого рішення повинна бути розміщена в електронному кабінеті платника податків.

З огляду на вищенаведені обставини, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви про роз`яснення ухвали про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову від 01.03.2023 року у справі №35зп-23/160.

Керуючись статтями 248, 254, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД «ВІЛЬНОГІРСЬКЕ СКЛО» про роз`яснення ухвали про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову від 01.03.2023 року у справі №35зп-23/160 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.В. Кальник