Справа № 420/14750/22
Суддя: Градовський Ю.М.
Дата ухвалення: 2023-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2023 р.м.ОдесаСправа № 420/14750/22
Головуючий в 1 інстанції: Пекний А.С.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого: Градовського Ю.М.

суддів: Бітова А.І.,

Танасогло Т.М.

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Одеської філії акціонерного товариства «Укртелеком» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2022 р. по справі за адміністративним позовом заступника керівника Приморської окружної прокуратури м.Одеси в інтересах держави в особі Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації до Одеської філії акціонерного товариства «Укртелеком» про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2022р. Заступник керівника Приморської окружної прокуратури м.Одеси в інтересах держави в особі Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації звернулося в суд із позовом до ОФ АТ «Укртелеком», в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність ОФ АТ «Укртелеком» щодо приведення у стан готовності захисної споруди №57134, яка знаходиться за адресою: м.Одеса, вул.Коблевська 39-Б, з метою використання її за призначенням;

- зобов`язати ОФ АТ «Укртелеком» вчинити дії, спрямовані на приведення у стан готовності захисної споруди №57134, що знаходиться за адресою: м.Одеса, вул.Коблевська 39-Б, з метою використання її за призначенням у відповідності до «Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту», затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України №579 від 9.07.2018р..

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що згідно інформації ГУ ДСНС України в Одеській області за №60 01.2-3914/6010 від 8.09.2022р. встановлено, що на території Приморського району м.Одеси наявна захисна споруда цивільного захисту - сховища (протирадіаційне укриття) №57134, яка відповідно до акту оцінки від 29.06.2021р. є обмежено готовою для використання за призначенням.

Балансоутримувачем захисної споруди цивільного захисту - протирадіаційного укриття №57134 є Одеська філія АТ «Укртелеком».

29.06.2021р. головним інспектором відділу запобігання НС по Приморському району ОМТГ Одеського районного управління ГУ ДСНС України в Одеській області капітаном служби цивільного захисту Тегзою М.І. у присутності старшого спеціаліста Служби мобілізаційної роботи та цивільного захисту ДРЗ ДКВ (ВРМ м.Одеса) КЦ АТ «Укртелеком» Шпака С.В. проведено оцінку стану готовності захисної споруди - протирадіаційного укриття (ПРУ), що розміщене за адресою: м.Одеса, вул.Коблевська, 39-Б. За результатами оцінки складено акт за №158 від 29.06.2021р., у висновках якого встановлено численні порушення вимог чинного законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Виявлені під час перевірки порушення відображені у внесеному відповідачу приписі за №146 від 2.07.2021р., граничний строк на усунення порушень встановлено на 30.07.2021р.. Відповідно до листа відповідача Одеської філії АТ «Укртелеком» за №453-виx-OD-80D923-2022 від 21.09.2022р. встановлено, що вимоги припису ОФ АТ «Укртелеком» виконані не в повному обсязі.

Відповідно до витягу з плану заходів, затвердженого наказом ОФ №192-Н-ОД від 27.07.2021р. щодо усунення недоліків балансоутримувачем захисної споруди - протирадіаційного укриття (ПРУ), що розміщене за адресою: м.Одеса, вул.Коблевська, 39-Б виправлено лише порушення щодо:

- забезпечення приміщення в достатній кількості відповідними знаками, згідно з ДСТУ EN ISO 7010:2019 Графічні символи: кольори та знаки безпеки. Зареєстровані знаки безпеки (EN ISO 7010:2012; А1:2014; А2:2014; А3:2014; А4:2014; А5:2015; А6:2016; A7:2017, IDT; ISO 7010:2011; Amd 1:2012; Amd 2:2012; Amd 3:2012; Amd 4:2013; Amd 5:2014; Amd 6:2014; Amd 7:2016; IDT);

- укомплектовано кран-комплекти важелями для полегшення відкривання вентиля.

Інші позначки щодо виконання припису за №146 від 2.07.2021р. відсутні, що підтверджує продовження порушення відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту.

Позивач зазначив, що невжиття передбачених чинним законодавством заходів, з метою приведення укриття №57134, за адресою: м.Одеса, вул.Коблевська, 39-Б, балансоутримувачем якої є Одеська філія АТ «Укртелеком», до стану готовності суперечить інтересам держави у сфері підготовки країни до оборони в умовах воєнного стану.

Невиконання Одеською філією Акціонерного товариства «Укртелеком» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, призводить до порушення інтересів держави в частині завдання шкоди життю та здоров`ю людей, що і стало підставою для звернення в суд із даним позовом.

Посилаючись на вказане просив позов задовольнити.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2022р. адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність ОФ АТ «Укртелеком» щодо приведення у стан готовності захисної споруди №57134, яка знаходиться за адресою: м.Одеса, вул.Коблевська 39-Б, з метою використання її за призначенням.

Зобов`язано ОФ АТ «Укртелеком» вчинити дії, спрямовані на приведення у стан готовності захисної споруди №57134, що знаходиться за адресою: м.Одеса, вул.Коблевська 39-Б, з метою використання її за призначенням у відповідності до «Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту», затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України №579 від 9.07.2018р..

Не погоджуючись із даним рішенням суду представник ОФ АТ «Укртелеком» подано апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Судова колегія вважає, що у відповідності до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення справи по суті.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про залишення скарги без задоволення, а рішення суду без змін, з наступних підстав.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки відповідачем не усунуто встановлені порушення законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, та невжиття відповідачем визначених законодавством заходів з метою приведення укриття до стану готовності суперечить інтересам держави у сфері підготовки країни до оборони в умовах воєнного стану та захисту життя людини, то наявні усі законні підстави для задоволення позовних вимог.

Вирішуючи спір судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив обставини по справі, надані докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.

Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що 29.06.2021р. головним інспектором відділу запобігання НС по Приморському району ОМТГ Одеського районного управління ГУ ДСНС України в Одеській області капітаном служби цивільного захисту Тегзою М.І. у присутності старшого спеціаліста Служби мобілізаційної роботи та цивільного захисту ДРЗ ДКВ (ВРМ м.Одеса) КЦ АТ «Укртелеком» Шпака С.В. проведено оцінку стану готовності захисної споруди - протирадіаційного укриття (ПРУ), що розміщене за адресою: м.Одеса, вул.Коблевська, 39-Б.

За результатами оцінки складено акт за №158 від 29.06.2021р., яким встановлені численні порушення вимог чинного законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:

- одеською філією АТ «Укртелеком», як балансоутримувачем захисної споруди цивільного захисту - протирадіаційного укриття №57134 не забезпечено приміщення відповідними знаками безпеки, відповідно ДСТУ EN , ISO 7010:2019 Графічні символи: кольори та знаки безпеки;

- не дотримано вимоги будівельних норм щодо умов освітлення і евакуаційних виходів з будівлі, зокрема над евакуаційними виходами не встановлені світлові покажчики «Вихід», які повинні забезпечувати освітлення евакуаційних виходів не менше 60 хвилин у разі відключення електромережі;

- не проведено повторне вогнезахисне оброблення металевих конструкцій у зв`язку з закінченням строку експлуатації вогнезахисного покриву;

- допускається експлуатація турнікету перед головним входом (виходом), який перешкоджає вільній евакуації людей;

- приміщення не обладнано системами протипожежного захисту, відповідно до ДБН В.2.5-56:2014, зокрема системою оповіщення людей про пожежу типу СО-3;

- пожежні кран-комплекти не укомплектовані важелями для полегшення відкривання вентиля;

- не проведено ідентифікацію на визначення потенційної небезпеки об`єкту з урахуванням усіх чинників небезпеки;

- не проведено випробування індивідуальних засобів радіаційного та хімічного захисту.

Захисна споруда цивільного захисту не готова до укриття працівників відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України за №138 від 10.03.2017р. «Деякі питання використання захисних споруд цивільного захисту», зокрема:

- не обладнана системою внутрішнього протипожежного водопостачання;

- не обладнана системами пожежної автоматики і сигналізацією;

- інженерні комунікації захисних споруд не пофарбовано залежно від їх призначення;

- формування не забезпечено спеціальним інвентарем та майном, у тому числі засобами індивідуального захисту, хімічної розвідки, спеціальної обробки;

- не проведено перевірку справності систем вентиляції щодо роботоздатності вентиляторів припливних і витяжних систем, ФП, РУ, ГК, герметичних з`єднань повітроводів, повітрозабірних і витяжних і каналів, противибухових пристроїв;

- не проводиться перевірка та обслуговування захисно-герметичних пристроїв сховищ, захисно-герметичних та герметичних дверей (воріт), віконниць (ставень), герметичних клапанів та клапанів надмірного тиску;

- не проводиться ремонт захисної споруди відповідно до чинних положень про проведення планово-попереджувальних ремонтів будівель і споруд залежно від їх основного функціонального призначення.

Відповідно до акту оцінки готовності захисної споруди цивільного захисту сховища за №57134 від 29.06.2021р. станом на 29.06.2021р. сховище №57134 оцінюється як обмежено готове до використання за призначенням. Рекомендовано приведення захисної споруди у готовність до використання за призначенням виконати заходи, передбачені наказом МВС України від 9.07.2018р. №579 «Про затвердження Вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту», зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 30.07.2018р. за №879/32331.

2.07.2021р. ГУ ДСНС України в Одеській області винесено припис за №146 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки Одеською філією АТ «Укртелеком» в узгоджений із суб`єктом господарювання строк 30.07.2021р..

19.09.2022р. Приморською окружною прокуратурою міста Одеси до Одеської філії АТ «Укртелеком» направлено лист №52-6572ВИХ-22 з проханням у строк до 20.09.2022р. надати на адресу окружної прокуратури інформацію та копії документів щодо виконання Одеської філією Акціонерного товариства «Укртелеком» припису №146 від 2.07.2021р. про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

На лист від 19.09.2022р. за №52-6575ВИХ-22 Одеська філія АТ «Укртелеком» своїм листом від 21.09.2022р. за №453-Вих-ОД-80Д923-2022 повідомила, що Одеська філія АТ «Укртелеком» є одним із структурних підрозділів суб`єкта господарювання АТ «Укртелеком». Засоби колективного захисту АТ «Укртелеком» захисні споруди, у тому числі на об`єктах Одеської філії, будувались і відповідно розраховані та призначені для укриття працівників АТ «Укртелеком» (чергових змін). Відповідно до положень ч.3 ст.32 КЦЗ України укриття населення, які не є працівниками АТ «Укртелеком», в даних ЗС не передбачено. На виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 2.07.2021р. №146 складеним ГУ ДСНС України в Одеській області, Одеською філією видано наказ від 27.07.2021р. №192-Н-ОД «Про затвердження плану заходів по усуненню порушень за результатами перевірки органами ТУ ДСНС України в Одеській області». Одеському районному управлінню ДСНС України в Одеській області були надані повідомлення щодо виконання зауважень зазначених у приписі та пояснення щодо неправомірності поширення зазначених норм ДБН до захисних споруд (листи від 27.07.2021р. за №121-26, від 30.09.2021р. за №134-26). В залежності від призначення приміщень у мирний час, протипожежні вимоги для ЗС визначаються відповідними нормами згідно до Розділу 10 ДБН В.2.2.-5-97. Для ЗС, які не змінюють своє функціональне призначення у мирний час, цими нормами додаткове обладнання приміщень ЗС системами протипожежної безпеки, такими, як автоматична система пожежогасіння, система оповіщення людей про пожежу типу СО-3, встановлення світлових покажчиків «Вихід», які повинні забезпечувати освітлення евакуаційних виходів не менше 60 хвилин у разі відключення електромережі, не передбачено. Згідно з паспортом на ЗС №57134 та проектною документацією система оповіщення та автоматичного пожежогасіння не передбачена, для забезпечення протипожежних заходів ЗС укомплектована вогнегасниками, ящиком з піском, а також засобами зв`язку. Дана ЗС відноситься до державної власності, власником ЗС є Фонд державного майна, який відповідно до ст.13 Постанови КМУ від 10.03.2017р. за №138 «Деякі питання використання споруд ЦЗ» повинен укласти угоду з балансоутримувачем щодо утримання (зберігання) ЗС. Без згоди власника та визначення умов використання і утримання ЗС, балансоутримувач не має права вносити зміни у інженерне обладнання ЗС. Крім того, повідомлено, що філія знаходить можливість і на даний час проводить ремонтні роботи для забезпечення використання зазначеної ЗС за призначенням, а також укомплектувала ЗС додатковим інвентарем.

Позивач вважає бездіяльність відповідача щодо приведення у стан готовності захисної споруди №57134 протиправною, у зв`язку із чим звернувся в суд із даним позовом.

Перевіряючи обґрунтованість та підстави позову, з урахуванням висновків суду першої інстанції та доводів і вимог апеляційної скарги, судова колегія виходить з наступного.

Приписами ч.1 ст.3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Що стосується посилань апелянта на те, що у даній справі неналежний позивач та, що вказане є підставою для відмови у задоволенні даного позову, то судова колегія вважає такі посилання та доводи апелянта не обґрунтованими, виходячи з наступного.

Так, спеціальним законом, яким визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді є ЗУ «Про прокуратуру».

Приписами ч. 3 ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття інтерес держави.

У Рішенні Конституційного Суду України від 8 квітня 1999р. за №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття інтереси держави, висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (п.4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999р. за №3-рп/99).

Зазначені міркування Конституційний Суд України зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак, висловлене Судом розуміння поняття інтереси держави має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст.23 ЗУ «Про прокуратуру».

Отже, судова колегія вважає, що інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018р. у справі за №806/1000/17, від 19 вересня 2019р. у справі за №815/724/15, від 17 жовтня 2019р. у справі за №569/4123/16-а.

Положеннями п.4 ч.2 ст.129 Конституції України встановлено, що прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя.

Так, відповідно до ч.3 ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

За правилами ч.4 ст.53 КАС України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених ст.169 цього Кодексу.

Системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що ст.53 КАС України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.

У даній справі, прокурор в адміністративному позові зазначив, що у прокурора є обґрунтовані підстави для пред`явлення позовної заяви в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, у зв`язку із не вжиттям ним, як спеціально уповноваженим органом у сфері контролю за станом утримання та використання об`єктів цивільного захисту, заходів, спрямованих на зобов`язання відповідача з приведення захисної споруди (укриття) у стан, придатний для використання споруди за призначенням для захисту населення.

У відповідності до п.1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою КМУ за №1052 від 16.12.2015р., Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Відповідно до покладених завдань ДСНС здійснює заходи щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення їх обліку, забезпечує разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями здійснення контролю за готовністю зазначених споруд до використання за призначенням; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Аналізуючи вказане, судова колегія зазначає, що ГУ ДСНС України Одеській області є уповноваженим органом у сфері контролю за станом утримання та використання об`єктів цивільного захисту.

Як вбачається із матеріалів справи, що ГУ ДСНС України в Одеській області після складення акту від 29.06.2021р. за №158 не вжито заходів, спрямованих на зобов`язання відповідача привести захисну споруду (сховище) №57134 у стан, придатний для використання та захисту населення.

У постанові Об`єднаної Палати Верховного Суду від 18.06.2021р. у справі за №927/491/19, зазначено, що невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Вказане свідчить, що бездіяльність уповноваженого органу у спірних правовідносинах зумовлена об`єктивними чинниками та є виключним випадком для звернення прокурора до суду з вказаним позовом, оскільки позовна заява прокурора є єдиним ефективним засобом захисту порушених прав та інтересів держави.

З огляду на вищезазначене, судова колегія вважає, що у даній справі подання прокурором адміністративного позову має на меті захист інтересів держави та як наслідок про наявність підстав, визначених ст.23 ЗУ «Про прокуратуру», для представництва інтересів держави в суді у справі, що розглядається, а доводи відповідача у частині щодо відсутності у прокурора повноважень на подання даного позову у спірних правовідносинах, судова колегія вважає необґрунтованими.

Що ж стосується самого позову та встановлених порушень, судова колегія зазначає наступне.

Приписами ч.1 ст.20 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до завдань та обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту, серед інших, належить організація виконання вимог законодавства щодо створення, використання, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту; планування та організація роботи з дообладнання або спорудження в особливий період підвальних та інших заглиблених приміщень для укриття населення; організація обліку фонду захисних споруд; здійснення контролю за утриманням та станом їх готовності; проведення їх технічної інвентаризації, тощо.

Положеннями ч.4 ст.32 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що для вирішення питань щодо укриття населення в захисних спорудах цивільного захисту центральні органи виконавчої влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання завчасно створюють фонд таких споруд.

Згідно ч.5 ст.32 Кодексу цивільного захисту України, порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку визначається Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до п.4 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку затвердженого Постановою КМУ від 10.03.2017р. за №138 (надалі - Порядок №138), фонд захисних споруд створюється міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, районними, Київською та Севастопольською міськими держадміністраціями, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання відповідно до Кодексу цивільного захисту України.

За правилами до ч.8 ст.32 Кодексу цивільного захисту України, утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється їх власниками, користувачами, юридичними особами, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.

У відповідності до п.10 Порядку №138, балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд.

Згідно з п.12 Порядку №138 здійснення контролю за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує ДСНС разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями.

Відповідно до п.1 Розділу ІІ Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 9.07.2018р. за №579 (далі - Вимоги), споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни.

Балансоутримувач відповідно до норм цих Вимог забезпечує утримання, контроль за станом, проведення перевірок, технічного обслуговування, поточних та капітальних ремонтів конструктивних елементів, спеціального обладнання, інженерних мереж та систем життєзабезпечення захисних споруд під час усього періоду використання сховищ у режимі ПРУ (пункт 6 Розділу VIII Вимог).

У відповідності до пп.1 п.2 розділу VI Вимог для забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням їх балансоутримувачі здійснюють оцінку стану їх готовності, організовують періодичні огляди стану захисних споруд, перевірку працездатності їх основного обладнання, планують і проводять технічне обслуговування обладнання та систем життєзабезпечення захисних споруд.

Оцінка стану готовності захисних споруд (далі - оцінка стану готовності) здійснюється щороку з метою виявлення недоліків у стані утримання та експлуатації захисних споруд, передбачення заходів щодо приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням. Крім того, оцінка стану готовності здійснюється в таких випадках: у разі проведення технічної інвентаризації захисної споруди як об`єкта нерухомого майна; у разі підготовки пропозицій щодо подальшого використання захисної споруди; після пожеж, аварій, катастроф та інших надзвичайних ситуацій, що могли негативно вплинути на технічний стан захисної споруди; у разі здійснення ДСНС заходів державного нагляду (контролю) за станом готовності захисних споруд відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

За результатами оцінки стану готовності складається акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту за формою згідно з додатком 11 до цих Вимог.

Результати оцінки стану готовності, отримані під час нагляду, ураховуються під час складення документів (актів, приписів) за його результатами (підпункт 4 пункту 2 Розділу VI Вимог).

За результатами оцінки стану готовності захисну споруду може бути визнано як готову, обмежено готову або неготову до використання за призначенням. Захисна споруда вважається обмежено готовою або неготовою, якщо вона має хоча б один із недоліків, зазначених в основних недоліках в утриманні захисних споруд, що погіршують стан їх готовності, наведених у додатку 13 до цих Вимог.

У разі відсутності таких недоліків захисна споруда вважається готовою до використання за призначенням (підпункт 8 пункту 2 Розділу VI Вимог).

Аналізуючи вищевказане, судова колегія вважає, що утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням покладається на суб`єктів господарювання, на балансі яких вони перебувають, за рахунок власних коштів, що передбачено Кодексом цивільного захисту України та Порядком №138.

Як вбачається із матеріалів справи, що відповідачем на виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 2.07.2021р. за №146 видано наказ від 27.07.2021р. за №192-Н-ОД «Про затвердження плану заходів по усуненню порушень за результатами перевірки органами ГУ ДСНС України в Одеській області» та надані повідомлення щодо виконання зауважень зазначених у приписі та пояснення щодо правомірності поширення зазначених норм ДБН до захисних споруд.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду, що балансоутримувачем захисної споруди цивільного захисту протирадіаційного укриття №57134 є Одеська філія АТ «Укртелеком».

Вимоги припису ОФ АТ «Укртелеком» виконані не в повному обсязі.

Тому доводи відповідача про відсутність у нього обов`язку приведення вказаної захисної споруди до належного для експлуатації стану, колегія суддів вважає необґрунтованими.

Відсутність вчинення відповідачем заходів щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисної споруди свідчить про протиправну бездіяльність відповідача, що, зважаючи на цільове призначення вказаної захисної споруди цивільного захисту, може не захистити належним чином від загрози життю та/або здоров`ю людей та у разі їх не усунення, можуть призвести до незворотних наслідків.

Приписами ст.3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

При цьому, судова колегія врахуває те, що в умовах військової агресії російської федерації проти України недодержання та порушення балансоутримувачем вимог законодавства України в сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту (захисних споруд) призвело до його обмеженої готовності до використання за призначенням, через що захисна споруда не здатна у належному обсязі забезпечити захист цивільного населення та у разі використання за призначенням може створювати загрозу для життя та здоров`я людей.

Апеляційний суд вважає, що невжиття відповідачем визначених законодавством заходів з метою приведення укриття до стану готовності суперечить інтересам держави у сфері підготовки країни до оборони в умовах воєнного стану та захисту життя людини.

Аналогічну правову позицію викладену Верховним Судом у справі за №826/12192/16 (постанова від 3.10.2018р.) та у справі за №820/5164/15 (постанова від 25.07.2019р.).

На підставі вищевикладеного, з огляду на наявність правових підстав для звернення прокурора із даним позовом та встановлену в ході розгляду даної справи протиправну бездіяльність відповідача, судова колегія погоджується із висновком суду першої інстанції про наявність обґрунтованих підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі.

В доводах апеляційної скарги апелянт посилався на неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. На думку судової колегії, викладені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи по суті.

За таких обставин, судова колегія вважає, що рішення суду ухвалено з додержанням норм процесуального та матеріального права, а тому не вбачає підстав для його скасування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.246,315,316 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Одеської філії акціонерного товариства «Укртелеком» - залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2022р. залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків встановлених п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Головуючий: Ю.М. Градовський

Судді: А.І. Бітов

Т.М. Танасогло