Справа № 1.380.2019.001669
Суддя: Бучик А.Ю.
Дата ухвалення: 2023-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2023 року

м. Київ

справа № 1.380.2019.001669

адміністративне провадження № К/9901/1471/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді - Бучик А.Ю.,

суддів: Коваленко Н.В., Кравчука В.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 22.08.2019 (головуючий суддя Мартинюк В.Я.) та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2019 (колегія суддів у складі: Гуляка В.В., Ільчишин Н.В., Коваля Р.Й.) у справі за позовом Інспекції державного будівельно-архітектурного контролю у м. Львові до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2019 року Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у місті Львові (далі - позивач, Інспекція) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , в якому з урахуванням уточнення позову, просила: зобов`язати ОСОБА_1 за власний рахунок привести об`єкт «Проведення будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 » до попереднього стану; зобов`язати ОСОБА_2 за власний рахунок привести об`єкт «Проведення будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 » до попереднього стану.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем внаслідок проведеного державного архітектурно-будівельного контролю встановлено невиконання відповідачами приписів Інспекції та не приведено об`єкт будівництва до попереднього стану. Також, позивач звертав увагу на те, що всі постанови, приписи та протоколи, винесені інспекцією відносно відповідачів щодо порушення вимог містобудівного законодавства, є чинними та нескасованими.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 22.08.2019, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2019, позов задоволено повністю.

Не погодившись з указаними судовими рішеннями, ОСОБА_1 подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просить їх скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

Касаційну скаргу, серед іншого, обґрунтовано тим, що перевірку проведено з численними порушеннями, а саме у відсутності відповідачів та без попередження. При цьому лист Інспекції з актом та приписами скаржником отримано вже після прийняття рішення по справі судом першої інстанції. Наголошував, що відповідачами жодних інкримінованих їм дій не вчинялось.

У відзиві на касаційну скаргу позивач просив касаційну скаргу залишити без задоволення.

Відзив від відповідача ОСОБА_2 на адресу суду не надходив.

Ухвалою Верховного Суду від 27.02.2020 відкрито касаційне провадження за вказаною скаргою.

У зв`язку з відсутністю клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю, справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Як установлено судами попередніх інстанцій, відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 кожен є власниками по 1/2 частині житлової квартири АДРЕСА_1 згідно договорів купівлі-продажу квартири від 14.09.2018 та від 27.09.2018 (відповідно).

У період з 02.11.2018 по 07.11.2018 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Львові проведено позаплановий захід державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт замовниками будівництва ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на об`єкті: «Проведення будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 », за результатами якого складено Акт №1/660 від 07.11.2018.

Перевіркою встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 порушено п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 за №466 (далі - Порядок №466), а саме, у квартирі АДРЕСА_1 загальною площею 15,6 м.кв. влаштовано два дверних прорізи на місці віконних отворів, проведено втручання в підвальне склепіння. Проведено фотофіксацію. Клас наслідків об`єкта будівництва СС1. В єдиному реєстрі дозвільних документів інформація про зареєстрований документ на право виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 відсутня.

07.11.2018 Інспекцією видано Приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт до моменту усунення виявлених порушень та Приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, якими відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зобов`язано усунути виявлені порушення на об`єкті будівництва: «Проведення будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 ».

Цього ж дня, 07.11.2018 посадовою особою Інспекції ДАБК у м. Львові складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 та протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 96 КУпАП, яке полягає у порушенні вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва.

Постановою Інспекції ДАБК у м. Львові від 03.01.2019 №0006-вих-49/3 по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 10200 грн.

Постановою Інспекції ДАБК у м. Львові від 03.01.2019 №0006-вих-48/3 по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 10200 грн.

Також судом встановлено, що 11.01.2019 позивачем проведено позаплановий захід державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт замовниками будівництва ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на об`єкті: «Проведення будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 », за результатами якого складено Акт №18 від 11.01.2019.

Перевіркою встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 порушено абз.4 п.14 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 №553, а саме, не виконані Приписи про усунення порушень вимог містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07.11.2018 та Приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 07.11.2018, видані ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; замовниками будівництва ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на об`єкті: «Проведення будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 » - не усунено виявлені порушення та не зупинено будівельні роботи на вищевказаному об`єкті будівництва.

11.01.2019 Інспекцією видано Приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, якими відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зобов`язано усунути виявлені порушення на об`єкті будівництва: «Проведення будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 ». Про виконання припису зобов`язано повідомити Інспекцію ДАБК у м. Львові до 11.02.2018.

Крім цього, 11.01.2019 посадовою особою Інспекції ДАБК у м. Львові було складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 та протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.188-42 КУпАП, що полягало у невиконанні законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Постановою Інспекції ДАБК у м. Львові від 11.03.2019 №0006-вих-875/19 по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено штраф у сумі 5100 грн.

Постановою Інспекції ДАБК у м. Львові від 11.03.2019 №0006-вих-876/20 по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено штраф у сумі 5100 грн.

У подальшому, 13.03.2019 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові було проведено позаплановий захід державного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт замовниками будівництва ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на об`єкті: «Проведення будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 », за результатами якого складено Акт №24 від 13.03.2019.

Перевіркою встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 порушено абз.4 п.14 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 №553, а саме, візуальним оглядом встановлено, що не виконані Приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 11.01.2019, видані ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; замовниками будівництва ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на об`єкті: «Проведення будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 » - не приведено об`єкт до попереднього стану.

Наведене стало підставою для звернення Інспекції до суду з вимогою про приведення об`єкта будівництва до попереднього стану.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суди попередніх інстанцій дійшли висновку про обґрунтованість заявлених вимог, так як вина відповідачів у інкримінованому їм правопорушенні знайшла своє підтвердження у ході судового розгляду.

Дослідивши спірні правовідносини, суд касаційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI від 17.02.2011 (далі - Закон № 3038-VI) визначено, що Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Пунктом 5 указаного Порядку передбачено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктами 16-17 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Судами установлено, що позивач у період з 02.11.2018 по 07.11.2018 провів перевірку на об`єкті: «Проведення будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 », де виявлено влаштування двох дверних прорізів на місці віконних отворів та проведено втручання в підвальне склепіння без відповідних дозвільних документів.

За результатами перевірки складено Акт №1/660 від 07.11.2018, Приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт до моменту усунення виявлених порушень та Приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, якими відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було зобов`язано усунути виявлені порушення на об`єкті будівництва: «Проведення будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 », складено протокол про адміністративне правопорушення та нагледено стягнення у виді штрафу.

В подальшому, 11.01.2019 Інспекцією ДАБК у м. Львові проведено повторну перевірку на вказаному вище об`єкті та встановлено, що Приписи відповідачами не виконано, що стало підставою для складення Акту №18 від 11.04.2019 та видачі нового Припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, складення протоколів про адміністративні правопорушення та накладення стягнень.

13.03.2019 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові черговий раз проведено перевірку, за результатами якої встановлено, що Приписи від 11.01.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не виконані, що стало підставою для складення Акту №24 від 13.03.2019, яким зафіксовано, що об`єкт: «Проведення будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 » не приведено до попереднього стану.

Тобто відповідачами в порушення п.1 ч.1 ст. 34 Закону № 3038-VI та абз. 2 п. 5 Порядку №466 проведено будівельні роботи без відповідного дозволу і проігноровано вимоги контролюючого органу про усунення порушень вимог містобудівного законодавства не зважаючи на те, що абз. 4 п.14 Порядку №553 імперативно зобов`язує суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідачами, в свою чергу, в судах попередніх інстанцій заявлялось про те, що на момент придбання ними у вересні 2018 року по 1/2 частині квартири АДРЕСА_1 , дверний проріз вже існував, а ними особисто не вчинялись будівельні роботи щодо переобладнання цієї квартири.

Однак судами встановлено, що зі змісту договорів купівлі-продажу квартири від 14.09.2018 та від 27.09.2018 вбачається, що відповідачі придбали саме житлову квартиру, яка придатна для проживання; технічна характеристика цієї квартири відповідає відомостям наявним у правовстановлюючому документі на технічній документації; реконструкція (зміна конфігурації і розмірів об`єкту, перепланування, перебудова, надбудова, додаткова прибудова і т.п.), а також виконання будівельних робіт з порушенням вимог визначених державними будівельними нормами, стандартами та правилами, самочинно перед відчуженням не проводилась; покупці (відповідачі) були попереджені про відсутність прав третіх осіб на квартиру (права наймача, права застави, права довічного користування). Технічний паспорт на квартиру після підписання цього договору Продавець передав Покупцю. Кожен Покупець ознайомлений з технічним станом відчужуваної квартири і жодних зауважень до неї не мав.

Крім того, з фотодоказів встановлено, що станом на 02.10.2018 дверний проріз у квартирі АДРЕСА_1 був до кінця не завершений, а в подальшому облаштований метало-пластиковими дверми з метою здачі квартири в оренду (витяг із сайту оголошень).

Таким чином суди дійшли обґрунтованих висновків, що відповідачами проводились будівельні роботи з облаштування дверного прорізу у стіні квартири без відповідного дозволу, передбаченого вимогами законодавства, чинного на момент виникнення спірних правовідносин.

Так, відповідно до частини першої статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 за № 687-XIV (далі - Закон № 687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з п.1 ч.1 ст.34 Закону № 3038-VI, якому кореспондує абзац 2 пункту 5 Порядку № 466, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до вимог ч.1 ст.38 цього Закону, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Зважаючи на те, що вчинення відповідачами будівельних робіт на об`єкті перевірки є установленим фактом, як і небажання останніх вчинити дії, направлені на усунення порушень вимог містобудівного законодавства, що полягає у неодноразовому ігноруванні відповідних Приписів, Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про наявність підстав не тільки для звернення з відповідним позовом, а й для задоволення позовних вимог.

Відносно доводів відповідача ОСОБА_1 про те, що він своєчасно не отримував обов`язкові до виконання Приписи і не мав часу для їх добровільного виконання, судами попередніх інстанцій достовірно встановлено, що такі доводи спростовуються наявними в матеріалах справи доказами направлення обов`язкових до виконання приписів рекомендованими листами - повідомленнями.

При цьому колегією суддів апеляційного суду вірно зауважено, що зі змісту пояснень відповідачів та їхніх представників убачається, що відповідні Приписи Інспекції ДАБК у м. Львові про усунення порушень, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 отримані 20.08.2018 та 30.08.2018 відповідно.

Інформації щодо скасування чи визнання незаконними вказаних приписів до суду не надходило, як і не повідомлялось щодо добровільного виконання цих Приписів відповідачами.

Одночасно з цим Верховний Суд зауважує, що надання оцінки діям, що передували винесенню Приписів чи процедурі проведення перевірок не можуть бути предметом спору (розгляду) у цій адміністративній справі.

З огляду на викладене Верховний Суд погоджується з позицією судів попередніх інстанцій, що інспекцією правомірно та обґрунтовано заявлено позові вимоги до відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо приведення об`єкта будівництва до попереднього стану.

Не дають підстав для скасування судових рішень також інші, зазначені у касаційній скарзі, аргументи позивача, позаяк вони не применшують і не змінюють основних правових висновків та мотивів судів.

Суд також звертає увагу на те, що здійснюючи судочинство Європейський суд з прав людини в рішенні від 18 липня 2006 р. у справі "Проніна проти України" зазначив, що за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції суди зобов`язані обґрунтувати свої рішення, проте це не може сприйматись як вимога давати детальну відповідь на кожен довод. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру ухвалюваного рішення (CASE OF Svetlana Vladimirovna PRONINA against Ukraine (Application no. 63566/00)).

Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Не може бути скасовано правильне по суті і законне судове рішення з мотивів порушення судом норм процесуального права, якщо це не призвело і не могло призвести до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, -

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 22.08.2019 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2019 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий А. Ю. Бучик

Судді Н.В. Коваленко

В.М. Кравчук