Справа № 520/9128/21
Суддя: Рубан В.В.
Дата ухвалення: 2023-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

02 березня 2023 року № 520/9128/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Рубан В.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Четвертої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) (вул. Різницька, буд. 13/15,м. Київ, 01011), Офісу Генерального прокурора (вул. Різницька, буд. 13/15, м. Київ, 01011), Харківської обласної прокуратури (вул. Б.Хмельницького, буд.4, м. Харків, 61050) про визнання протиправними та скасування рішення ,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернулася позивач, ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до Четвертої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, Офісу Генерального прокурора Харківської обласної прокуратури, в якому просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати рішення № 21 кадрової комісії № 4 від 24.11.2020 про неуспішне проходження атестації прокурором ОСОБА_1 ;

2) визнати протиправним та скасувати наказ керівника Харківської обласної прокуратури № 788к від 15.03.2021 року;

3) визнати протиправним та скасувати наказ Генерального прокурора № 2ш від 17 лютого 2021 року в частині реорганізації та виключення місцевих прокуратур в Харківській обласній прокуратурі;

4) зобов`язати Керівника Харківської обласної прокуратури призначити прокурора Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_1 на посаду прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області з 15.03.2021 року;

5) стягнути з Держави України в особі Харківської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 , матеріальну шкоду, у вигляді неотриманої частини заробітної плати, а саме посадового окладу визначеного ч.3 ст. 81 ЗУ Про прокуратуру, завданої положеннями пункту 26 розділу VI Прикінцеві та перехідні положення Бюджетного кодексу України неконституційними за Рішенням Конституційного Суду України 6-р/2020 від 26 березня 2020 року, за період з 01 липня 2015 року по 24 вересня 2019 року, за період з 15.03.2021 по день фактичного поновлення на посаді прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області, виходячи із 20 прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, що становить 1600,00 х 20 - 5660,00 грн. (розмір виплаченого посадового окладу), що дорівнює 26 340,00 грн. за кожен місяць;

6) вирішити питання про розподіл судових витрат: стягнути на користь ОСОБА_1 , за рахунок бюджетних асигнувань з Держави України в особі Харківської обласної прокуратури 908,00 грн. - відшкодування сплаченого за подання позовної заяви судового збору.

Ухвалою суду від 31.05.2021 р. адміністративний позов залишено без руху.

Ухвалою суду від 15.06.2021 р. позовну заяву повернуто позивачу.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 18.10.2021 року апеляційну скаргу позивача задоволено, ухвалу Харківського окружного адміністративного від 15.06.2021 року скасовано. Справу направлено до Харківського окружного адміністративного для продовження розгляду.

Ухвалою від 21.12.2021 р. позовну заяву залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення викладених в ухвалі недоліків протягом п`яти днів з моменту отримання ухвали.

Ухвалою від 24.01.2022р. відкрито спрощене провадження у справі.

Суд зазначає, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні від 14.03.2022 № 133/2022 передбачено продовження строку дії воєнного стану з 05 години 30 хв. 26 березня строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, тобто до 25 травня 2022 року.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 23 серпня 2022 року.

Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 17 листопада 2022 року № 2738/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні строком на 90 діб - до 19 лютого 2023 року.

Указом Президента України від 6 лютого 2023 року № 58/2023 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Харківська міська територіальна громада входить до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 24.04.2022 № 75 (зі змінами).

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що спірні рішення Кадрової комісії Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосування закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора та наказ Харківської обласної прокуратури № 788к від 15.03.2021 року, наказ Генерального прокурора № 2ш від 17 лютого 2021 року в частині реорганізації та виключення місцевих прокуратур в Харківській обласній прокуратурі є протиправними та такими, що підлягають скасуванню в судовому порядку, оскільки їх прийняття призвело до порушення її трудових прав та охоронюваних законом інтересів.

Представником відповідача, Офісу Генерального прокурора, надано до суду відзив на позов з доданими до нього документами, в якому він заперечував проти задоволення позовних вимог зазначивши, що Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури № 113-ІХ запроваджено реформування системи органів прокуратури. На виконання вимог Закону наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 № 221 затверджено Порядок проходження прокурорами атестації, за змістом п. 6 розділу І якого атестація включає такі етапи: 1) складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора; 2) складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки; 3) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання. Згідно п. 4 розд. II Порядку №221 прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора становить 70 балів. Проте за наслідками складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора (перший етап атестації) відповідно до протоколу від 20.10.2020 №3 засідання четвертої кадрової комісії з атестації прокурорів обласних прокуратур, з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) ОСОБА_1 набрала 69 балів, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту, і її не допущено до проходження наступного етапу - атестації. У зв`язку з чим відповідно до протоколу від 24.11.2020 № 12 засідання четвертої кадрової комісії з атестації прокурорів обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів ( на правах місцевих) кадровою комісією ухвалено рішення № 21 про неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації.

Представник відповідача, Харківської обласної прокуратури, надав до суду відзив , в якому заперечував проти задоволення позовних вимог зазначивши, що оспорюваний наказ Харківської обласної прокуратури №788к від 15.03.2021 року прийнято на підставі, у спосіб та у межах повноважень, що передбачені законами України.

Позивач надала до суд відповіді на відзиви, в яких підтримала свою правову позицію, викладену в позовній заяві, наполягала на задоволенні позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 з 20.02.2015 року працювала в органах прокуратури на посаді прокурора Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області.

Наказом прокурора Харківської області від 15.12.2015 ОСОБА_1 призначено на посаду прокурора Дергачівської місцевої прокуратури Харківської обласної прокуратури.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» № 113- IX, який набрав чинності 25.09.2019 (далі - Закон № 113-ІХ) запроваджено реформування системи органів прокуратури.

Пунктом 9 розділу І Порядку № 221 передбачено, що атестація проводиться на підставі письмової заяви прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури про переведення на посаду прокурора відповідно в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах, в якій зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних і на застосування процедур та умов проведення атестації. Форми типових заяв прокурора встановлено у додатку 2 цього Порядку.

Згідно з п. 10 розділу І Порядку № 221 вказана заява подається Генеральному прокурору прокурорами Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), прокурорами регіональних прокуратур, військових прокуратур регіонів (на правах регіональних), прокурорами місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів та інших військових прокуратур (на правах місцевих) до 15.10.2019 (включно). Заява підписується прокурором особисто.

10.10.2019 року, ОСОБА_1 на виконання пункту 10 Порядку № 221 Генеральному прокурору подано заяву про переведення на посаду прокурора в окружній прокуратурі та про намір пройти атестацію.

Під час розгляду справи судом встановлено, що позивачка підписала зазначену заяву власноруч, без примусу, скарг щодо її форми чи змісту не подавала. Доказів зворотного нею не надано.

Отже, позивачка погодилась та ознайомилась з умовами та процедурами проведення атестації, визначеними у Порядку проходження прокурорами атестації, затвердженому наказом Генерального прокурора; ОСОБА_1 усвідомлює та погоджується, що у разі неуспішного проходження будь-якого етапу атестації, передбаченого Порядком проходження прокурорами атестації, затвердженого наказом Генерального прокурора, а також за умови настання однієї з підстав, передбачених пунктом 19 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 113-IX, вона буде звільнено з посади прокурора.

Згідно з графіком складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, затвердженого рішенням першої, другої, третьої та четвертої кадрових комісій обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), дата іспиту позивачці визначена на 20.10.2020.

За наслідками складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора (перший етап атестації) позивачка відповідно до додатку 2 до протоколу № 3 четвертої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) від 20.10.2020 набрала 69 балів, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту (70 балів), і її не допущено до проходження наступного етапу атестації.

Ці результати відображені у відповідній відомості, достовірність яких ОСОБА_1 підтвердила власним підписом. У примітках до цієї відомості будь-які зауваження з боку позивачки, щодо процедури та порядку складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора не зазначено.

21.10.2020 ОСОБА_1 голові четвертої кадрової комісії подана заява про надання роздруківки питань, варіантів відповідей та варіантів відповідей, наданих позивачкою з проханням зарахувати одне питання, оскільки воно мало подвійне тлумачення, а варіанти відповідей мали дві правильні відповіді.

Так, позивачка у своїй заяві про зарахування їй вірної відповіді вказала про те, що під час проходження тестування на запитання «Відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України під час допиту свідка сторонами кримінального провадження головуючий має право зняти питання, що не стосується суті кримінального провадження» вона відповіла «за запереченням сторони провадження», що на її думку є правильною відповіддю.

23.10.2020 на електрону адресу позивачки надійшла відповідь від кадрової комісії про те, що їй відмовлено в зарахуванні відповіді.

19.11.2020 позивачка звернулася до кадрової комісії з заявою про проведення повторного складання іспиту, оскільки деякі питання мали подвійне тлумачення, а варіанти відповідей мали дві правильні відповіді та іспит вона складала у стані хвилювання, підвищенні артеріального тиску, тривоги за дитину та втомі, так як самостійно виховує малолітню доньку і вимушена її брати з собою до Києва і залишати у родичів на час проходження самих тестів.

24.11.2020 відносно ОСОБА_1 четвертою кадровою комісією прийнято рішення № 21 «Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора».

10.03.2021 року ОСОБА_1 звернулась з заявою до Харківської обласної прокуратури про переведення її на посаду прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області.

Оскільки ОСОБА_1 є одинока мате та виховує дитини віком до чотирнадцяти років, з урахуванням ст. 184 КзПП, наказом керівника Харківської обласної прокуратури № 788к від 15.03.2021 прокурору Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_1 , посаду якої ліквідовано наказом Генерального прокурора від 17.02.2021 № 2ш, тимчасово визначити робоче місце в Дергачівській окружній прокуратурі Харківської області.

20.03.2021 року позивачка отримала відповідь від виконувача обов`язків керівника Харківської обласної прокуратури датованою 17.03.2021 за 07-8011-21 в якій зазначено, що відповідно до вимог пункту 7 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113 прокурори та слідчі органів прокуратури, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів і слідчих у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.

Вказано, що п. 18 вказаного розділу передбачено, що у разі успішного проходження атестації прокурор за умови наявності вакансії та за його згодою може бути переведений Генеральним прокурором на посаду прокурора в Офіс Генерального прокурора, а керівником обласної прокуратури - на посаду прокурора у відповідній обласній прокуратурі та в окружній прокуратурі, яка розташована у межах адміністративно-територіальної одиниці, що підпадає під територіальну юрисдикцію відповідної обласної прокуратури. Рішення про успішне проходження атестації до Харківської обласної прокуратури не надходило. У зв`язку з чим, на даний час відсутні правові підстави для переведення ОСОБА_2 на посаду Дергачівської окружної прокуратури Харківської області

Наказом керівника Харківської обласної прокуратури від 12.01.2022 № 37к ОСОБА_1 , на підставі її власноручно поданої заяви від 10.01.2022, внесено зміни до наказу керівника Харківської обласної прокуратури від 15.03.2021 № 788к та визначено тимчасове місце роботи в Харківській окружній прокуратурі Харківській області.

Вважаючи вказані дії та рішення відповідачів протиправними позивачка звернулася з даним позовом до суду.

Вирішуючи спір по суті позовних вимог, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 2 червня 2016 року № 1401-VIII Конституцію України доповнено статтею 131-1, відповідно до якої в Україні діє прокуратура, яка здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Стаття 131-1 Конституції України вказує зокрема на те, що за новим українським конституційним правопорядком прокуратуру як інститут, що виконує функцію кримінального переслідування, структурно вмонтовано в загальну систему правосуддя.

Отже, Конституція України віднесла прокурорів у розділ правосуддя, змінила характер їх діяльності з загального нагляду на основну функцію кримінального обвинувачення та запровадила нові принципи в проведенні оцінювання як суддів, так і прокурорів.

У Рішенні Конституційного Суду України від 18 червня 2020 року № 5-р(ІІ)/2020 зазначено, що не лише структурне положення статті 131-1 Конституції України визначає нове місце прокуратури в системі державної влади України. Те, що прокуратура належить до української системи правосуддя, опосередковано випливає також із того припису Конституції України, відповідно до якого саме в системі правосуддя згідно із законом утворюються та діють органи та установи, що провадять стосовно суддів і прокурорів рівнозначно - їх добір, професійну підготовку, оцінювання та розгляд справ щодо їх дисциплінарної відповідальності (частина десята статті 131). Річ у тім, що прокурор, діючи від імені суспільства загалом, як і суддя, діючи від імені держави, при виконанні своїх професійних обов`язків на посаді має чинити справедливо й безсторонньо. Прокуророві, подібно судді, не належить виконувати професійні обов`язки за наявності приватного інтересу. На прокурора, як і на суддю, поширюються певні обмеження, обумовлені потребою забезпечити його безсторонність і доброчесність. Із професійних обов`язків прокурора випливає потреба в доборі на цю посаду таких осіб, що відповідають особливим кваліфікаційним вимогам. Вимоги до осіб, які мають намір обійняти посаду прокурора, мають бути подібними до тих, що їх висунуто до кандидатів на посаду професійного судді. Подібність професії прокурора за правилами, що застосовуються до професії судді, має поширюватись і на запровадження механізмів та процедур у питаннях професійної підготовки, оцінювання, призначення, кар`єрного зростання, дисциплінарної відповідальності, звільнення прокурорів тощо. У цьому аспекті Венеційська Комісія зазначала: «Є цілком очевидним, що система, за якої прокурори нарівні з суддями чинять відповідно до найвищих стандартів доброчесності й безсторонності, надає більшого захисту людським правам, ніж система, що покладається лише на суддів» (Доповідь про європейські стандарти щодо незалежності судової системи: частина ІІ - служба обвинувачення, CDL-AD(2010)040, § 19).

Законом України «Про прокуратуру» (далі - Закон № 1697) забезпечуються гарантії незалежності прокурора, зокрема, щодо особливого порядку його призначення на посаду, звільнення з посади, притягнення до дисциплінарної відповідальності тощо.

19 вересня 2019 року прийнято Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» (далі - Закон № 113-ІХ), яким внесено зміни до кодексів та законів України не скільки щодо форми чи змісту діяльності прокуратури, а скільки щодо реформи органів прокуратури в частині кадрових питань. Встановлена Законом переатестація не має систематичного характеру, відбувається одноразово за окремим законом, є винятковою. У Пояснювальній записці до цього законопроекту було зазначено, що він спрямований на запровадження першочергових і, багато в чому, тимчасових заходів, пов`язаних передусім із кадровим перезавантаженням органів прокуратури шляхом атестації чинних прокурорів, а також надання можливості всім доброчесним кандидатам, які мають належні теоретичні знання та практичні навички, на конкурсних засадах зайняти посаду прокурора у будь-якому органі прокуратури.

Отже, проведення атестації прокурорів визначено на законодавчому рівні як умова реформування органів прокуратури, що стосувалась зокрема усіх без винятку прокурорів, які мали бажання продовжувати працювати у органах прокуратури.

За приписами п. 7 розд. II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ прокурори та слідчі органів прокуратури, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів і слідчих у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.

Конституційний Суд України у рішенні від 08.07.2003 № 15-рп/2003 у справі за конституційним поданням 51 народного депутата України щодо відповідності Конституції України (конституційності) постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Положення про проведення атестації державних службовців» (справа про атестацію державних службовців) зазначив, що «атестація є одним із способів перевірки та оцінки кваліфікації працівника, його знань і навичок. Вона передбачена ч. 6 ст. 96 Кодексу законів про працю України, положення якого поширюються і на державних службовців з урахуванням особливостей, встановлених Законом України «Про державну службу». Згідно з цією нормою атестацію можуть проводити власник або уповноважений ним орган. Такими органами відповідно до законодавства України є, зокрема, всі органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Атестація окремих категорій державних службовців передбачена й іншими законами У країн щ зокрема «Про державну податкову службу в Україні» (ст. 15), «Про прокуратуру» (ст. 46), «Про статус суддів» (глава VII)» (абз. 5 пп. 5.1 п. 5 мотивувальної частини).

Пунктом 12 розд. II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ визначено, що предметом атестації є оцінка професійної компетентності прокурора, професійної етики та доброчесності прокурора.

Нормами п. п. 9, 10 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення Закону №113-ІХ визначено, що атестація здійснюється згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, який затверджується Генеральним прокурором.

Згідно з п. 11, пп. 7, 8 п. 22 розділу II Закону № 113-ІХ атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями Офісу Генерального прокурора та обласних прокуратур, що утворюються як органи забезпечення проведення атестації прокурорів. Перелік, склад і порядок роботи кадрових комісій визначається Генеральним прокурором.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 9 Закону України «Про прокуратуру» Генеральний прокурор видає накази з питань, що належать до його адміністративних повноважень, у межах своїх повноважень, на основі та на виконання Конституції і законів України.

Усі накази Генерального прокурора оприлюднюються державною мовою на офіційному вебсайті Офісу Генерального прокурора на наступний робочий день після їх підписання з додержанням вимог режиму таємності.

Видані на виконання п. 9, п. 11, пп. 7,8 п. 22 розділу II «Прикінцевих і перехідних положень» Закону № 113-ІХ накази Генерального прокурора від 03.10.2019 № 221 «Про затвердження Порядку проходження прокурорами атестації» (зі змінами, внесеними наказами від 17.12.2019 № 336, від 04.02.2020 № 65, від 19.02.2020 № 102, далі - Порядок № 221) та від 17.10.2019 № 233 «Про затвердження Порядку роботи кадрових комісій» (зі змінами, внесеними наказами Генерального прокурора та виконувача його обов`язків від 17.12.2019 № 337, від 04.02.2020 № 65, від 13.03.2020 № 145, далі - Порядок № 233) в установленому порядку 04.10.2019 та 18.10.2019 відповідно були оприлюднені державною мовою на офіційному вебсайті Генеральної прокуратури України та з цієї дати набрали чинності.

Пунктом 10 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113- IX передбачено, що прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур (у тому числі ті, які були відряджені до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі) мають право в строк, визначений Порядком проходження прокурорами атестації, подати Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах. У заяві також повинно бути зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних, на застосування процедур та умов проведення атестації.

Форма та порядок подачі заяви визначаються Порядком № 221.

Пунктом 9 розділу І Порядку № 221 передбачено, що атестація проводиться на підставі письмової заяви прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури про переведення на посаду прокурора відповідно в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах, в якій зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних і на застосування процедур та умов проведення атестації. Форми типових заяв прокурора встановлено у додатку 2 цього Порядку.

Згідно з п. 10 розділу І Порядку № 221 вказана заява подається Генеральному прокурору прокурорами Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), прокурорами регіональних прокуратур, військових прокуратур регіонів (на правах регіональних), прокурорами місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів та інших військових прокуратур (на правах місцевих) до 15.10.2019 (включно). Заява підписується прокурором особисто.

Вищевказані вимоги щодо порядку проходження прокурорами атестації позивачкою дотримано, та 10.10.2019р. на виконання пункту 10 Порядку № 221 Генеральному прокурору нею подано заяву про переведення на посаду прокурора в окружній прокуратурі та про намір пройти атестацію.

Отже, суд зазначає, що позивачка погодилась та ознайомилась з умовами та процедурами проведення атестації, визначеними у Порядку проходження прокурорами атестації, затвердженому наказом Генерального прокурора.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 221 атестація включає такі етапи:

складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора;

складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки;

проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання.

Положеннями пунктів 7 та 8 розділу І Порядку № 221 визначено, що повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора, комісія призначає новий час (дату) складання відповідного іспиту для прокурора.

У відповідності до пунктів 1-4 розділу ІІ Порядку № 221 після завершення строку для подання заяви, вказаної у пункті 9 розділу I цього Порядку, кадрова комісія формує графік складання іспитів та оприлюднює його на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України не пізніше ніж за п`ять календарних днів до дня складання іспиту. Перелік тестових питань для іспиту затверджується Генеральним прокурором та оприлюднюється на веб-сайті Генеральної прокуратури України не пізніше ніж за сім календарних днів до дня складання іспиту. Тестування проходить автоматизовано з використанням комп`ютерної техніки у присутності членів відповідної кадрової комісії і триває 100 хвилин. Тестові питання обираються для кожного прокурора автоматично із загального переліку питань у кількості 100 питань. Кожне питання має передбачати варіанти відповіді, один з яких є правильним. Після закінчення часу, відведеного на проходження тестування, тестування припиняється автоматично, а на екран виводиться результат складання іспиту відповідного прокурора. Кожна правильна відповідь оцінюється в один бал. Максимальна кількість можливих балів за іспит становить 100 балів.

Прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту становить 70 балів.

Як зазначалось вище, за наслідками складання іспиту 20.10.2020р. у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора (перший етап атестації) позивачка набрала 69 балів, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту (70 балів).

21.10.2020 ОСОБА_1 голові четвертої кадрової комісії подана заява про надання роздруківки питань, варіантів відповідей та варіантів відповідей, наданих позивачкою з проханням зарахувати одне питання, оскільки воно мало подвійне тлумачення, а варіанти відповідей мали дві правильні відповіді.

Так, позивачка у своїй заяві про зарахування їй вірної відповіді вказала про те, що під час проходження тестування на запитання «Відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України під час допиту свідка сторонами кримінального провадження головуючий має право зняти питання, що не стосується суті кримінального провадження» вона відповіла «за запереченням сторони провадження», що на її думку є правильною відповіддю.

На засіданні четвертої кадрової комісії 21.10.20р. розглянута заява ОСОБА_1 про зарахування наданої нею відповіді як правильної та за результатами розгляду прийнято рішення про її відхилення. (протокол №4 засідання 4 кадрової комісії від 21.10.20р.)

Суд зазначає, що в матеріалах справи міститься роздруківка переліку запитань, на які позивачкою надавалися відповіді під час іспиту, з її відповідями та правильними відповідями.

Досліджуючи вказаний перелік запитань, судом встановлено, що як вбачається зі спірного питання тесту № 908, яке було у варіанті тестування позивачки, та усі варіанти відповіді на нього згідно програмного забезпечення сформульовано наступним чином: "Відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України під час допиту свідка сторонами кримінального провадження головуючий має право зняти питання, що не стосується суті кримінального провадження»:

Варіанти відповіді (згідно програмного забезпечення):

1)за протестом сторони провадження;

2)за зауваженням сторони провадження;

3) за клопотанням сторони провадження;

4)за запереченням сторони провадження;

Згідно алгоритму роботи програмного забезпечення, вірною відповіддю визначено варіант 1) за протестом сторони провадження.

Під час атестації позивачкою обрано четвертий варіант із запропонованих програмним забезпеченням, а саме: за запереченням сторони провадження.

Суд зазначає, що відповідно до положень ч. 8 ст. 352 КПК України під час допиту свідка сторонами кримінального провадження головуючий за протестом сторони має право зняти питання, що не стосуються суті кримінального провадження.

Отже, суд приходить до висновку, що варіанти відповідей на питання № 908 тесту містять читку та конкретну відповідь № 1, яка є єдиним вірним варіантом, що відповідає на поставлене питання, з урахуванням положень ч. 8 ст. 352 КПК України.

23.10.2020 на електрону адресу позивачки надійшла відповідь від кадрової комісії про те, що їй відмовлено в зарахуванні відповіді.

19.11.2020 позивачка звернулася до кадрової комісії з заявою про проведення повторного складання іспиту, оскільки деякі питання мали подвійне тлумачення, а варіанти відповідей мали дві правильні відповіді та іспит вона складала у стані хвилювання, підвищенні артеріального тиску, тривоги за дитину та втомі, так як самостійно виховує малолітню доньку і вимушена її брати з собою до Києва і залишати у родичів на час проходження самих тестів.

24.11.2020 року відбулось засідання четвертої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), оформлене протоколом №12, на якому затверджено список осіб, які 20.10.2020 року не пройшли іспит у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявленні знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, зокрема ОСОБА_1 з набраними балами у кількості 69 балів.

На підставі пунктів 13, 17 Розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX, пунктів 6, 8 розділу І, пунктів 4, 5 розділу ІІ Порядку № 221, четвертою кадровою комісією обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) у відношенні ОСОБА_1 прийнято рішення від 24.11.2020 року №21 Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, оскільки позивач за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування набрала 69 балів, що є менше встановленого п.4 розділу ІІ Порядку проходження прокурорами атестації, затвердженого наказом Генерального прокурора від 03.10.2020 року №221 прохідного балу (70) для успішного складання іспиту. Тому ОСОБА_1 не допущено до проходження іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички та припинено участь в атестації.

Відповідно до пункту 12 Порядку роботи кадрових комісій, затвердженого наказом Генерального прокурора від 17 жовтня 2019 року № 233 (далі - Порядок № 233), рішення про неуспішне проходження атестації повинно бути мотивованим із зазначенням обставин, що вплинули на його прийняття.

Пунктом 3 розділу ІІ Порядку № 233 встановлено, що тестування проходить автоматизовано з використанням комп`ютерної техніки у присутності членів відповідної кадрової комісії і триває 100 хвилин. Тестові питання обираються для кожного прокурора автоматично із загального переліку питань у кількості 100 питань. Кожне питання має передбачати варіанти відповіді, один з яких є правильним. Після закінчення часу, відведеного на проходження тестування, тестування припиняється автоматично, а на екран виводиться результат складання іспиту відповідного прокурора. Кожна правильна відповідь оцінюється в один бал. Максимальна кількість можливих балів за іспит становить 100 балів.

Прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації (пункт 5 розділу ІІ Порядку № 233).

У оскаржуваному рішенні від 24.11.2020 року №21 кадрової комісії № 4 відповідно до вимог пункту 12 Порядку роботи кадрових комісій зазначено мотиви та обставини, що вплинули на його прийняття, а саме - у зв`язку з набранням позивачем менше прохідного балу для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора (69 бали при прохідному балі 70).

Відповідно до вимог Закону № 113-ІХ та Порядку № 233 якщо прокурор за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж встановлений прохідний бал, це є підставою для недопущення прокурора до етапу співбесіди і ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором.

Проведення тестування прокурорів, які на день набрання чинності Законом №113-ІХ займають посади прокурорів у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, та успішне її проходження є загальною та необхідною умовою для переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах.

З урахуванням викладеного оскаржуване рішення кадрової комісії є мотивованим, містить посилання на нормативно-правові акти та обґрунтування щодо набрання позивачем балів за результатами складання іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички.

Вказаний висновок відповідає висновку викладеному Верховним Судом у постанові від 21 вересня 2021 року у справі 160/6204/20.

Щодо посилання позивачки на те, що під час складання іспиту комп`ютерна система досить тривалий час при наданні нею відповіді не переходила до наступного питання (система підвисала, некоректно приймала її відповіді, а саме після складання відповідей, вона переглядала надані відповіді у комп`ютерній системі, де в деяких питаннях відповіді зазначені не такі, як вона встановлювала під час іспиту, суд зазначає наступне.

До матеріалів справи долучено інформацію (роздруківку) про деталі іспиту позивачки, з якої слідує, що вона набрала 69 балів, при цьому, наведено перелік питань, що були поставлені перед нею; варіанти відповідей на кожне з питань з зазначенням правильної; перелік наданих на ці питання відповідей безпосередньо позивачкою. Позивачкою витрачено часу на тестування - 1 година 06 хвилин 47 секунд, незважаючи на тривалість тестування (відповідно до пункту 3 розділу ІІ Порядку) 100 хвилин, тобто 1 година 40 хвилин. Таким чином, позивачкою тестування закінчено достроково.

Відомості стосовно збоїв у роботі комп`ютерної техніки, з використанням якої проводилося тестування, в матеріалах справи відсутні. Скарги щодо порушень процедури проведення іспиту позивачем не подавались.

При цьому суд звертає увагу, що у разі незгоди з порядком проведення тестування, виявленням збою у роботі комп`ютерної техніки чи будь-якої іншої несправності під час складання іспиту, позивач мала право (можливість) це зафіксувати у письмовому вигляді, зробити примітки чи зауваження уповноваженим особам, чого нею не було зроблено.

Отже вказані доводи суд не приймає до уваги.

Суд звертає увагу на ту обставину, що мотиви, якими позивач обґрунтовує свою позицію щодо необхідності скасування оскаржуваних наказів та рішення відповідачів, фактично свідчать про незгоду із положеннями Закону №113-ІХ та Порядку №221, які, на її думку, порушують права та гарантії позивача, що визначені Конституцією України.

З цього приводу суд зазначає, що положення Закону №113-IX та Порядку №221, станом на час виникнення спірних правовідносин та на час прийняття спірних рішень відповідачами були чинними та неконституційними у встановленому законом порядку не визнавались, а тому були відсутні правові підстави для їх незастосування.

Крім того, на переконання суду, у спірних правовідносинах ОСОБА_1 знаходилась у стані повної правової визначеності, коли маючи вищу юридичну освіту та досвід професійної діяльності не могла не усвідомлювати юридичних наслідків не проходження атестації для переведення в окружну прокуратуру, що підтверджено в заяві позивача від 10.10.2019 року, поданій Генеральному прокурору України, про переведення її на посаду прокурора в окружній прокуратурі та допуск до проходження атестації.

Суд не приймає до уваги доводи позивача про надмірну кількість тестових питань, оскільки вона була обізнаний про необхідність проходження нею атестації з дня набрання чинності Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури від 19.09.2019 № 113-ІХ, тобто з 25.09.2019.

Крім того, як неодноразово зазначалось, 10.10.2019 року ОСОБА_1 подала заяву Генеральному прокурору про переведення її на посаду прокурора в окружній прокуратурі та про намір пройти атестацію. У даній заяві позивач підтвердив своє бажання пройти атестацію, вказав на ознайомлення та погодження з усіма умовами та процедурами проведення атестації.

Відповідно до п. 1 розділу II, п. 2 розділу III Порядку № 221, після завершення строку на подання заяви, вказаної у п. 9 розділу І цього Порядку, кадрова комісія формує графік складання іспитів. Графік із зазначенням прізвища, імені та по батькові прокурора, номера службового посвідчення, інформації про дату, час та місце проведення тестування оприлюднюється на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за п`ять календарних днів до дня складання іспиту. Прокурор вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце складання іспиту з моменту оприлюднення відповідного графіка на офіційному веб-сайті Генерального прокурора України (Офісу Генерального прокурора).

Кадрова комісія формує графік складання іспитів. Графік із зазначенням прізвища, імені та по батькові прокурора, номера службового посвідчення, інформації про дату, час та місце проведення тестування оприлюднюється на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за п`ять календарних днів до дня складання іспиту. Прокурор вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце складання іспиту з моменту оприлюднення відповідного графіка на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора).

Кадрова комісія може прийняти рішення про складання прокурорами іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора та іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки в один день. У цьому випадку, кадрова комісія формує графік складання вказаних іспитів із зазначенням прізвища, імені та по батькові прокурора, номера службового посвідчення, інформації про дату, час та місце проведення тестувань, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за п`ять календарних днів до дня складання іспитів. До складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки допускаються прокурори, які за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора набрали кількість балів, яка дорівнює або є більшою, ніж прохідний бал, встановлений у пункті 4розділу ІІ цього Порядку.

Судом зазначає, що на веб-сайті Офісу Генерального прокурора було розміщено графік складання іспиту у формі анонімного тестування з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора та на загальні здібності та навички.

Правомірність включення до графіку складання іспиту у формі анонімного тестування з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора та на загальні здібності та навички позивачем не оскаржувалось.

Згідно п. 2 розділу II Порядку № 221, перелік тестових питань для іспиту затверджується Генеральним прокурором та оприлюднюється на веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за сім календарних днів до дня складання іспиту.

На виконання цього положення перелік тестових питань для іспиту з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора під час проведення атестації прокурорів регіональних прокуратур, у тому числі військових прокуратур регіонів України і об`єднаних сил було затверджено Генеральним прокурором та оприлюднено 21.02.2020 на вебсайті Офісу Генерального прокурора у рубриці « Накази та інші документи Генерального прокурора щодо атестації регіональних прокуратур», а також в рубриці Новини від 21.02.2020.

Отже позивач мала достатньо часу (до 20.10.2020 року, тобто до початку проведення іспиту), щоб ознайомитися з переліком питань, правильними відповідями на них, дослідити їх відповідність законодавству України та визначити нормативне обґрунтування відповідей.

Суд звертає увагу, що прокурор (позивач) на власний розсуд може прийняти для себе рішення, чи потрібно йому готуватися до різних етапів атестації чи ні, і його рішення не має жодного юридичного значення для атестації. Підготовка до атестації не є правом прокурора, яке має забезпечуватися державою шляхом надання часу для цього. Час на підготовку прокурор повинен визначати для себе самостійно.

Щодо посилання позивачки на неправомірність створення кадрової комісії та відповідно неправомірності її членів на підписання оскаржуваного рішення, як на підставу для скасування рішення 4 кадрової комісії, суд зазначає, що предметом спору у даній справі не є питання правомірності формування складу вказаної кадрової комісії. Наказ про її створення позивачем не оскаржується в рамках даної адміністративної справи.

Щодо позовних вимог про скасування наказу керівника Харківської обласної прокуратури від 15.03.2021 № 788к та наказу Генерального прокурора від 17.02.2021 № 2ш «в частині реорганізації та виключення місцевих прокуратур в Харківській обласній прокуратурі», суд зазначає наступне.

Генеральна прокуратура України, регіональні та місцеві прокуратури згідно з Законом припиняють свою діяльність, а тому обов`язково умовою для призначення прокурорів до Офісу Генерального прокурора, обласних та окружних прокуратур є успішне проходження ними атестації та надання їх згоди на призначення. Варто зазначити, що законодавцем внесено зміни до статей 32 та 40 Кодексу законів про працю (далі - КЗпП України). Так згідно з частиною п`ятої статті 32 КЗпП України переведення прокурорів відбувається з урахуванням особливостей, визначених законом, що регулює їхній статус.

Відповідно до частини п`ятої статті 40 КЗпП України особливості звільнення окремих категорій працівників з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої цієї статті, а також особливості застосування до них положень частини другої цієї статті, статей 42, 42-1 , частин першої, другої і третьої статті 49-2, статті 74, частини третьої статті 121 цього Кодексу, встановлюються законом, що регулює їхній статус.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 мала малолітню дитину та є одинокою матір`ю. Оскільки позивачка на час початку роботи Дергачівської окружної прокуратури Харківської області визнана такою, що неуспішно пройшла атестацію, вона підлягала звільненню на підставі підпункту 2 пункту 19 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113- IX у зв`язку неуспішним проходженням атестації.

Проте враховуючи вимоги статті 184 КЗпП України про заборону звільнення одиноких матерів, що мають дитину віком до чотирнадцяти років прокурором Харківської обласної прокуратури наказ про звільнення позивачки не видавався, а видано наказ від 15.03.2021 № 788к, яким визначено тимчасово робоче місце ОСОБА_1 в Дергачівській окружній прокуратурі Харківської області у зв`язку з ліквідацією наказом Генерального прокурора від 17.02.2021 № 2ш Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області.

Отже, вимоги статті 182 КЗпП України прокуратурою Харківської області дотримані, позивачку не звільнено, її статус, посада, умови праці не змінювались, таким чином підстави для скасування наказу № 788к від 15.03.2021 відсутні.

Крім того, наказом керівника Харківської обласної прокуратури від 12.01.2022 № 37к, на підставі власноручно поданої заяви ОСОБА_1 від 10.01.2022, внесено зміни до наказу керівника Харківської обласної прокуратури від 15.03.2021 № 788к та визначено тимчасове місце її роботи в Харківській окружній прокуратурі Харківській області.

Відповідно до вимог Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" від 19.09.2019 № II 3-ІХ, наказом Генерального прокурора від 17.02.2021 № 39 затверджено перелік і територіальна юрисдикція окружних прокуратур, а наказом Генерального прокурора від 17.02.2021 № 40 визначено день початку роботи окружних прокуратур (15 березня 2021 року).

Тобто, у зв`язку з утворенням з 15.03.2021 окружних прокуратур, місцеві прокуратури припинили свою діяльність. Наказом Генерального прокурора від 17.02.2021 № 2ш затверджено структури та штатна чисельність обласних прокуратур (до яких структурно входять окружні прокуратури). Відповідно в структурах та штатних розписах обласних прокуратур виключаються місцеві прокуратури та встановлюються окружні прокуратури.

Тобто, у наказі Генерального прокурора від 17.02.2021 № 2ш, у зв`язку з утворенням з 15.03.2021 окружних прокуратур і припиненням діяльності шляхом реорганізації місцевих прокуратур, вносяться зміни до структур та штатних розписів обласних прокуратур.

Виходячи з наведеного, вимоги про визнання протиправним та скасування наказу Генерального прокурора від 17.02.2021 № 2ш в частині реорганізації та виключення місцевих прокуратур в Харківській обласній прокуратурі є безпідставні, тому що вказаний наказ прийняти на вимоги Закону № 113-ІХ та наказів Генерального прокурора від 17.02.2021 № № 39 та 40 та є таким, що не порушує прав позивачки.

Щодо вимоги ОСОБА_1 про зобов`язання керівника Харківської обласної прокуратури призначити прокурора Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області Ісаєву О.О. на посаду прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 2 КАС України до завдань адміністративного судочинства при розгляді справ щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень віднесено перевірку (надання оцінки), зокрема, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Зазначені критерії повинні застосовуватися і до способу захисту права позивача.

Право на оскарження індивідуального акта суб`єкта владних повноважень надано особі, щодо якої цей акт прийнятий або прав, свобод та інтересів якої він безпосередньо стосується чи спрямований на виникнення певних юридичних наслідків. Індивідуальні акти, як результати правозастосування, адресовані конкретним особам, тобто є формально обов`язковими для персоніфікованих (чітко визначених) суб`єктів; містять індивідуальні приписи, у яких передбачені суб`єктивні права та/чи обов`язки адресатів цих актів; розраховані на врегулювання лише конкретної життєвої ситуації, а тому їхня юридична чинність (формальна обов`язковість) вичерпується одноразовою реалізацією.

Оскільки ОСОБА_1 проходила службу на посаді прокурора Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області то відсутні правові підстави для покладення на керівника Харківської обласної прокуратури зобов`язання перевести ОСОБА_1 , на посаду прокурора в Дергачівську окружну прокуратуру Харківської області без рішення про успішне проходження нею атестації.

Водночас посади прокурорів окружної прокуратури не є рівнозначними посадам прокурорів місцевої прокуратури, оскільки відповідно до вимог Закону № 113-ІХ переведення прокурорів на посади в окружну прокуратуру можливе лише за результатами успішного проходження ними атестації, тобто законодавець чітко розмежовує посади прокурорів, які пройшли атестацію, з посадами прокурорів, які її не проходили, що дає можливість зробити висновок про те, що посади в окружній прокуратурі передбачають в обов`язковому порядку наявність у прокурора високого рівня професійної компетенції та доброчесності, що підтверджується результатами атестації.

В той же час, посади в місцевій прокуратурі хоч і декларативно передбачали дотримання прокурорами професійної етики, доброчесності та наявності необхідної професійної компетенції, але жодними кваліфікаційними оцінюваннями не підтверджувалися, що унеможливлює встановлення наявності у прокурорів, які атестацію не пройшли, були звільнені та поновлені за рішенням суду, всіх необхідних критеріїв для роботи в окружній прокуратурі.

Таким чином, переведення позивачки до окружної прокуратури без проходження нею атестації суперечитиме вимогам чинного законодавства України, створюватиме дискримінаційні умови щодо прокурорів, які успішно пройшли атестацію та переведені в окружну прокуратуру, та повністю нівелюватиме результати реформи органів прокуратури, спрямовані на підвищення авторитету органів прокуратури шляхом забезпечення виконання функцій прокуратури лише висококваліфікованими та доброчесними прокурорами.

Так, Верховний Суд у п. 72 постанови від 06.10.2021 у справі № 480/5544/20 висловив позицію, згідно якої запровадження Законом № 113-ІХ атестації прокурорів Генеральної прокуратури України як однієї з умов для їх переведення в Офіс Генерального прокурора пов`язане, зокрема, зі створенням передумови для побудови системи прокуратури, кадровим перезавантаженням органів прокуратури та способом перевірки та оцінки кваліфікації чинних прокурорів на відповідність їх посадам прокурора в таких органах. Така атестація визначена законодавцем та відбувалася у спосіб і порядок, що є чинними і стосуються усіх прокурорів, які має намір пройти атестацію, а тому не може вважатися протиправною чи такою, що носить дискримінаційний характер щодо до позивача.

Крім того, за приписами п. 7 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ прокурори та слідчі органів прокуратури, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів і слідчих у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.

Закон № 113-ІХ є спеціальним, у зв`язку з чим його положення мають застосовуватись імперативно, за визначеною процедурою проведення атестації прокурорів та ухвалення відповідних рішень про успішне проходження позивачем атестації.

Окрім того, у п.74 постанови Верховного Суду від 30.08.2021 у справі № 640/8497/20 зазначено, що Законом №113-ІХ визначено безальтернативну умову переведення прокурорів, які на день набрання чинності цим Законом займали посади прокурорів у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах на посади прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах, а саме у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим Законом.

Так, імперативними нормами пп. 7 п. 22 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 113-ІХ, який визначає правовий статус кадрової комісії, у взаємозв`язку з п. 17 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ, виключно кадрові комісії можуть ухвалювати рішення про успішне чи неуспішне проходження прокурором атестації.

У п. 129, 130 постанови Верховного Суду від 27.10.2021 у справі № 340/3563/20, зазначено, що у разі визнання незаконним та скасування акту суб`єкта владних повноважень, відповідно до якого особу було звільнено із займаної посади, ефективним способом захисту та поновлення порушених прав в даному випадку буде поновлення позивача па посаді, з якої його було незаконно звільнено. Позиція судів попередніх інстанцій щодо поновлення позивача в Кіровоградській обласній прокуратурі, всупереч Кодексу Законів про працю в Україні та Закону № 113-1Х дає підстави для можливості поновлення на посаді прокурора, оминаючи процедуру атестації.

Адміністративний суд не може підміняти інший орган державної влади та перебирати па себе повноваження шодо вирішення питань, які законодавством віднесені до виключної компетенції цього органу державної влади.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, враховуючи встановлені у справі обставини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Розподіл судових витрат необхідно здійснити в порядку ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 6-10, 13-14, 77, 139, 242-246, 250, 255-262, 295 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Четвертої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) (вул. Різницька, буд. 13/15,м. Київ, 01011) , Офісу Генерального прокурора (вул. Різницька, буд. 13/15, м. Київ, 01011), Харківської обласної прокуратури (вул. Б.Хмельницького, буд. 4,м. Харків, 61050) про визнання протиправними та скасування рішення залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Рубан В.В.