Справа № 140/4973/22
Суддя: Матковська Зоряна Мирославівна
Дата ухвалення: 2023-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2023 рокуЛьвівСправа № 140/4973/22 пров. № А/857/15314/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді: Матковської З.М.,

суддів: Кузьмича С.М., Улицького В.З.

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2022 року у справі №140/4973/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Волинської обласної прокуратури про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії (головуючий суддя першої інстанції Смокович В.І., час ухвалення - за правилами спрощеного позовного провадження, місце ухвалення м. Луцьк, дата складання повного тексту 04.10.2022),-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся із позовом до Держави Україна в особі Волинської обласної прокуратури (далі - відповідач) про визнання протиправними дій у заниженні посадового окладу та всіх інших складових заробітної плати і не включення премії та надбавки за класний чин при формуванні та видачі довідки від 01 лютого 2022 року №21-12вих22 для перерахунку пенсії та відмови у видачі нової додаткової довідки; зобов`язання відповідача видати позивачу повторну додаткову довідку про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) що враховується для перерахунку пенсії з 01 січня 2022 року за відповідною посадою першого заступника керівника Луцької окружної прокуратури з визначеним посадовим окладом від прожиткового мінімуму для працездатних осіб визначеному Законом України Про Державний бюджет України на 2022 рік від 02 грудня 2021 року №1928-ІХ (далі - Законом №1928-ІХ) у розмірі 2 481,00 грн. та всіма іншими складовими заробітної плати, включаючи премію та надбавку за класний чин, у визначеному в позовній заяві розмірі у точній відповідності до норм Конституції України, спеціальних Законів України Про прокуратуру, Про прожитковий мінімум та у відповідності до Бюджетного кодексу України.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач з 2002 року є пенсіонером органів прокуратури та отримує пенсію відповідно до статті 50-1 Закону України Про прокуратуру від 05 листопада 1991 року №1789-ХІІ (далі Закон №1789-ХІІ). Позивач 31 грудня 2021 року звернувся до керівника Волинської обласної прокуратури із заявою про видачу довідки про розмір заробітної плати (грошового забезпечення), що враховується для перерахунку пенсії та надання інформації про суму виплаченої премії за 2021 рік першому заступнику керівника Луцької окружної прокуратури. Відповідач листом від 06 січня 2022 року №27-6 вих-22 надав інформацію про нараховану та виплачену в 2021 році премію за відповідною посадою та 01 лютого 2022 року за №21-12 вих. 22 виготовив довідку про розмір заробітної плати (грошового забезпечення), що враховується для перерахунку пенсії.

Позивач зазначає, що позбавлений можливості надати дану довідку для перерахунку пенсії до органу Пенсійного фонду у зв`язку з не включенням усіх складових заробітної плати та з явно спотвореним і суттєво заниженим посадовим окладом та іншими складовими заробітної плати, з якої обраховується пенсія.

Вважаючи такі дії відповідача неправомірними, позивач 28 червня 2022 року звернувся з листом до керівника Волинської обласної прокуратури про їх припинення та видачу повторної додаткової довідки про розмір заробітної плати для перерахунку пенсії з 01 січня 2022 року за відповідною посадою першого заступника керівника Луцької окружної прокуратури з визначеним посадовим окладом від прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2481.00 грн та усіма складовими заробітної плати, включаючи премію та надбавку за класний чин у точній відповідності до норм Конституції України, Законів України Про прокуратуру, Про прожитковий мінімум, Про Державний бюджет України на 2022 рік та у відповідності до Бюджетного кодексу України. Листом керівника Волинської обласної прокуратури від 12 липня 2022 року за №21-107 вих-22 відмовлено у задоволенні його вимог у зв`язку з відсутністю правових підстав.

Позивач уважає, що такі дії відповідача є неправомірними, порушують його право на соціальний захист з огляду на що просить позов задовольнити.

Рішенням Волинського окружного адміністративного від 04 жовтня 2022 року в задоволені позову відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивачем подана апеляційна скарга, в якій зазначає, що вважає прийняте рішення незаконним із-за порушення судом норм матеріального та норм процесуального права, неврахуванням правових позицій Верховного Суду у подібних правовідносинах та правових позицій Конституційного Суду України, незастосування судом норм права, які б мали бути застосовані, а також застосування судом норм права, які не повинні бути застосовані при вирішенні даного спору.

Апелянт зазначає, що звернувся до суду з позовною заявою про визнання дій Держави України в особі Волинської обласної прокуратури протиправними, а саме безпідставного заниження посадового окладу у виданій відповідачем довідці для перерахунку пенсії та не включенні в цю довідку таких складових заробітної плати як премія та класний чин і, як наслідок, суттєве заниження розміру заробітної плати з якої має перераховуватися пенсія. В той же час в оспорюваному рішенні суд повністю прийняв позицію відповідача у справі, незаконно та безпідставно відхилив позовні вимоги.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 березня 2020 року № б-р/2020 у справі №1-223/2018(2840/1 8) визнано неконституційним положення Бюджетного кодексу про делегування Кабінету Міністрів України права встановлювати розмір заробітної плати працівникам прокуратури у відповідності до статті 81 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII. В той же час, це Рішення повністю проігнороване Волинським: окружним судом при вирішенні спору.

З 01 січня 2022 року посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року (ч. 3).

Про те, що Закон України «Про прокуратуру» №1697-VIІ с спеціальним підтверджено в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 (справа №686/17309/17 ).

Крім того при вирішенні спору, суд констатує, що Закон України «Про прокуратуру» був прийнятий 14.10.2014 та введений в дію з 15.07.2015 року, а Закон України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» і яким визначається прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора в розмірі 1600 гри. прийнятий 02.12.2021 і набрав чинності у часі пізніше з 01.01.2022 року та робить при цьому висновок про те, що до спірних правовідносин застосовним є положення Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», яким і визначено прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора в розмірі 1600 грн, а не 2481 грн ( прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2022), оскільки для обрахунку заробітної плати прокурора прожитковий мінімум визначений у меншому розмірі і є спеціальним, прийнятим пізніше в часі відносно Закону України «Про прокуратуру», саме яким зроблено прив`язку до прожиткового мінімуму на відповідний рік при обрахунку посадового окладу прокурора.

Отже, згідно з правилами конкуренції правових норм у часі, цей закон має перевагу над загальним Законом «Про прокуратуру». Крім того, суд першої інстанції зазначає, що норма Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», яким і визначено прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора в розмірі 1600 гри. є діючою та не визнана неконституційною.

З такими взаємовиключними позиціями та правовими висновками Волинського окружного адміністративного суду з питань визначення посадового окладу працівникам прокуратури жодним чином неможливо погодитися.

Апелянт зазначає, що ст. 40 Бюджетного Кодексу України передбачено, що виключно Законом «Про державний бюджет» регулюється розмір мінімальної заробітної плати (п.8) та розмір прожиткового мінімуму на відповідний бюджетний період у розрахунку на місяць на одну особу, а також окремо для основних соціальних і демографічних груп населення (н. 9). Таким чином, прожитковий мінімум згідно цих законів для визначення посадових окладів за професійною ознакою взагалі в законі про державний бюджет на відповідний рік встановлюватися не може. В свою чергу, прокурори та судді, працівники державних органів, митні та податкові органи до соціальних і демографічних груп населення апріорі не відносяться, В той же час окружний суд при винесенні незаконного рішення цим положеннями як Закону України «Про прожитковий мінімум» так і Бюджетного кодексу не надав ніякого значення та протиправно проігнорував ними.

На час подання заяви відповідачу про видачу довідки для перерахунку пенсії, статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» від 15.12.2020 №1082-ІХ поряд з розміром прожиткового мінімуму у розрахунку на місяць на одну особу, а також окремо для основних соціальних і демографічних груп населення вперше встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення з 1 січня 2021 року базового розміру посадового окладу судді і працівників інших державних органів у розмірі 2102.00 грн., а також посадового окладу прокурора окружної прокуратури у розмірі 1600.00 грн.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» від 02.12.2021 №1928-1X встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2022 року в розмірі 2481 грн. Цим Законом, як і Законом №1082-ІХ зміни та доповнення до статті 81 вищезазначеного спеціального Закону України «Про прокуратуру» №1697VII, виключно яким регулюються всі питання діяльності органів прокуратури, і в тому числі і заробітної плати та пенсії працівникам органів прокуратури, не вносились, а тому при нарахуванні заробітної плати працівникам прокуратури мають застосовуватись саме ці норми законів щодо прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Встановлення Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» поряд з основними соціальними та демографічними групами населення прожиткового мінімуму для працездатних осіб без будь-якого розумного виправдання за професійною ознакою, який застосовується для визначення базового рівня посадових окладів суддів, посадових окладів працівників державних органів, митних та податкових органів, а також прокурорів окружних прокуратур, ні Законом України «Про прожитковий мінімум», ні Бюджетним Кодексом України не передбачено, а тому ці норми законів не можуть вважатись конституційними та діючими і застосовуватись для визначення посадових окладів для нарахування заробітної плати як прокурорським працівникам так і суддям, працівникам державних органів, митних та податкових органів.

Апелянт вказує, що для нього, як пенсіонера органів прокуратури, основним і визначальним для перерахунку пенсії повинно бути взято за основу при формуванні довідки Волинською обласною прокуратурою встановлений Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць станом на 1 січня календарного року у розмірі 2481 грн. як це передбачено ч. 3 ст. 81 спеціального Закону «Про прокуратуру», а не 1600 грн. - прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів прокурорів окружних прокуратур, як це додатково зазначено в Законі України «Про Державний бюджет України на 2022 рік». Тим більше, що фінансування органів прокуратури, в тому числі виплата зарплати та фінансування Пенсійного фонду України для виплат пенсій, проводиться за різними статтями Державного бюджету.

У виданій Волинською обласною прокуратурою довідці № 21-12 вих 22 від 01.02.2022 посадовий оклад зазначено в розмірі 56000.00 грн.( прожитковий мінімум 1600.00 грн. х 25 х на коефіцієнт 1.4 (п.12 ч.5 ст. 81 Закону України «Про прокуратуру»), хоча повинен складати 86835.00 грн. (прожитковий мінімум 2481.00 грн. х 25 х на коефіцієнт 1.4). Надбавка за вислугу років у довідці зазначена в розмірі 25200.00 грн. (45% від посадового окладу 56000.00 грн.) хоча повинна бути зазначена в розмірі 39075.75 грн.(45% від посадового окладу 86835.00 грн.). Надбавка за роботу з таємними документами у довідці зазначена в розмірі 8400.00 грн. (15% від посадового окладу 56000.00 грн.), хоча повинна бути зазначена в розмірі 13025.25 грн. (15% від посадового окладу 86835.00 грн.), матеріальні допомоги (для оздоровлення та для вирішення соціально-побутових питань) зазначені відповідно по 7466.67 грн. (1/12 від суми посадового окладу 56000.00 грн,, надбавки за вислугу років 25200.00 грн. та надбавки за роботу з таємними документами 8400.00 гри.), хоча повинна бути зазначена в розмірах відповідно по 1 1578,00 грн. (1/12 від суми 86835.00 грн. + 39075.75 грн. + 13025.25 грн.).

Крім того, в довідці не зазначено таку складову як надбавка за класний чин, яка завжди вказувалась в довідках для перерахунку пенсії з моменту її призначення (2002 рік) і навіть після звільнення з роботи (2013 рік). Класний чин старшого радника юстиції позивачу присвоєний наказом Генерального прокурора України і, ні Генеральним прокурором, ні судом класного чину він не позбавлений і для обрахунку пенсії ця надбавка (2400.00 грн.) повинна бути зазначена в довідці для перерахунку пенсії в обов`язковому порядку. Поряд з цим, особи, позбавлені класного чину на законних підставах, втрачають право на пенсійне забезпечення за вислугу років (ч.12. ст. 86 діючого закону України "Про прокуратуру". Таким чином, скасування класних чинів для діючих працівників прокуратури на підставі Закону України №113 від 19.09,2019 жодним чином для перерахунку та виплати пенсії не стосується. Крім того, Конституційним Судом України відкрито провадження за конституційним поданням народних депутатів України №3/116 (20) від 18.03.2020 щодо неконституційності окремих положень Закону України від 19.09.2019 № 113- IX і в тому числі щодо неконституційності скасування класних чинів працівникам органів прокуратури. Також зазначає, що в пенсійні виплати, які він отримує в даний час також входить і надбавка за класний чин.

Вказує, що у довідці Волинської обласної прокуратури № 21-12 вих. 22 від 01.02.2022, всупереч ч.2 ст.81 Закону №1697, розмір премії для обрахунку пенсії взагалі не зазначено, що призвело до суттєвого заниження загальної суми заробітної плати, з якої має обраховуватися пенсія органами Пенсійного фонду.

Таким чином відповідач, відмовившись внести у довідку №21-12 вих 22 від 01.02.2022 такі складові як надбавка за класний чин та премію свідомо позбавив позивача права на мирне володіння майном (правом власності), яким він уже володів і володіє, користується та розпоряджається, що є порушенням ст.41 Конституції України, ст. 1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З урахуванням наведеного просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити в повному обсязі.

В подальшому позивачем подана заява про доповнення мотивувальної частини його апеляційної скарги в частині неможливості прийняття державою законів, які скасовують, зменшують або обмежують соціальні права громадян, якими вони вже користуються.

Відповідачем поданий відзив на апеляційну скаргу, суть якого зводиться до того, що рішення суду є законним та обґрунтованим, прийнятим з дотриманням норм процесуального права, при повному та всебічному з`ясуванні судом обставин, що мають значення для справи, доведеністю обставин, що мають значення для справи.

Волинська обласна прокуратура зазначає, що заробітна плата прокурора регулюється Законом України Про прокуратуру від 14 жовтня 2014 року №1697-VII (далі Закон №1697-VII) та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами.

Заробітна плата прокурора складається з посадового окладу, премій та надбавок за: 1) вислугу років; 2) виконання обов`язків на адміністративній посаді та інших виплат, передбачених законодавством.

В той же час, з липня 2015 року (дати набранням чинності вищезазначеної статті) відбулися зміни в оплаті праці працівників прокуратури.

Разом із цим, відповідно до положень ст. ст. 8, 13 Закону України "Про оплату праці" умови розміру оплати праці працівників установ та організацій, що фінансуються з бюджету, визначаються Кабінетом Міністрів України, крім випадків, передбачених ч. 3 цієї статті, та ч. 1 ст. 10 цього Закону. Оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі актів Кабінету Міністрів України в межах бюджетних асигнувань. Обсяги витрат на оплату праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, затверджуються одночасно з бюджетом.

Законом України «Про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо реформи міжбюджетних відносин» №79-VIII від 28.12.2014 (дата набрання чинності - 01.01.2015) внесено зміни до п. 26 розділу VI Прикінцеві та перехідні положення Бюджетного кодексу України та установлено, що ст. 81 Закону України «Про прокуратуру» застосовується у порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного і місцевого бюджетів та бюджетів фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Також необхідно зазначити, що згідно зі ст. ст. 89 і 90 Закону № 1697-VII фінансування прокуратури здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України, а також інших джерел, не заборонених законодавством, у тому числі у випадках, передбачених міжнародними договорами України або проектами міжнародної технічної допомоги, зареєстрованими в установленому порядку.

Частинами 1, 2 ст. 23 Бюджетного кодексу України встановлено, що будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України. Бюджетні призначення встановлюються законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет) у порядку, визначеному цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 22 Бюджетного кодексу України передбачено, що для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Перерахунок пенсій проводиться у разі прийняття нормативно-правових актів про підвищення заробітної плати працівникам органів прокуратури на підставі відповідних довідок, в яких складові заробітної плати визначаються за прирівняною до відповідної групи оплати праці посадою.

З 01 січня 2022 року відбулось підвищення розміру заробітної плати прокурорів.

Довідка про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) станом на 01 січня 2022 року за відповідною (прирівняною) посадою першого заступника керівника Луцької окружної прокуратури, що враховуються для перерахунку пенсії, 01.02.2022 надана ОСОБА_1 із відображенням повного розміру усіх складових заробітної плати, яка виплачувалась у відповідності до вимог законодавства та проінформовано, що максимальна база для нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з 01 грудня 2021 року становить 97 500 гривень.

Базовий розмір посадового окладу прокурора окружної прокуратури визначається залежно від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року.

Законом України «Про прожитковий мінімум» передбачено, що розмір прожиткового мінімуму щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», який набрав чинності з 01.01.2022, прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, установлено в розмірі 1600 гривень.

Положення Закону №1697-VII «Про прокуратуру» та Закону «Про Державний бюджет України на 2022 рік» в частині визначення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, які претендують на застосування до спірних правовідносин, були прийняті в різний час. Так, Закон «Про прокуратуру», який визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України, прийнятий 14 жовтня 2014 року (набрав чинності 15 липня 2015 року), а Закон «Про Державний бюджет України на 2022 рік», положеннями якого прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1600 гривень, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, набрав чинності 01 січня 2022 року. Тобто, Закон «Про Державний бюджет України на 2022 рік», яким і визначено прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора в розмірі 1600 гривень, набрав чинності у часі пізніше.

Норма Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», яким і визначено прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора в розмірі 1600 грн є діючою та не визнана неконституційною.

Стосовно доводів позивача про невключенння у довідку інших складових заробітної плати, які, на думку останнього, мали враховуватись при перерахунку пенсії, слід зазначити, що преміювання прокурорів здійснюється в порядку, затвердженому Генеральним прокурором, за результатами оцінювання якості їх роботи за календарний рік у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду оплати праці.

Ураховуючи, що виплата цієї премії має індивідуальний характер, включати її до довідок про заробітну плату для перерахунку пенсії немає підстав.

Щодо виплати надбавки за класний чин, то частиною першою статті 49 Закону України від 05.11.1991 № 1789-ХІІ «Про прокуратуру» (в редакції до змін, внесених Законом України від 19.09.2019 № 113-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» (далі - Закон № 113) визначено, що розмір надбавки за класні чини як складової заробітної плати прокурорів затверджується Кабінетом Міністрів України.

Постановою Уряду від 30.08.2017 №657 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури» врегульовано розмір надбавок до посадових окладів працівників органів прокуратури за класний чин.

Разом з тим, з набранням 25.09.2019 чинності Закону №113 відповідно до пункту 2 розділу II втратили чинність, серед іншого, постанова Верховної Ради України від 06.11.1991 № 1795 XII «Про затвердження Положення про класні чини працівників органів прокуратури України», частина перша статті 49 Закону України від 05.11.1991 №1789-ХІІ «Про прокуратуру».

Таким чином, у зв`язку зі змінами в законодавстві втратила чинність норма щодо оплати за класний чин.

Отже, якщо підстави для перерахунку пенсії настали після втрати чинності частиною першою статті 49 Закону України від 05.11.1991 № 1789-ХІІ «Про прокуратуру», то оплата за класний чин (надбавка) також не враховується.

Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Позивачем подане заперечення на відзив відповідача, у якому зазначає, що в апеляційній скарзі детально спростував всі аргументи відповідача взяті за основу судом в мотивувальній частині оспорюваного рішення і, зокрема, що Рішенням Конституційного Суду України від 26 березня 2020 року № 6-р/2020 у справі № 1-223/2018(2840/18) визнано неконституційним положення Бюджетного кодексу про делегування Кабінету Міністрів України права встановлювати розмір заробітної плати працівникам прокуратури у відповідності до статті 81 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року №1697-VII.

З 01 січня 2022 року посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року (ч.3). В той же час відповідач у відзиві знову посилається на Закон України «Про оплату праці» який до оплати праці працівників прокуратури і зокрема щодо розміру посадового окладу, премії, надбавок і, в тому числі за вислугу років та виконання обов`язків на адміністративній посаді немає ніякого відношення, оскільки всі ці розміри прямо встановлені спеціальним Законом № 1697-VII. Відповідач безпідставно посилається на норми Бюджетного Кодексу України прийнятих ще до набрання чинності Закону № 1697-VII про те що, оплата праці повинна здійснюватися на підставі актів Кабінету Міністрів України, нехтуючи вищезазначеним Рішенням Конституційного Суду України від 26 березня 2020 року №6-Р/2020 про неконституційність положень цього кодексу щодо можливості Уряду встановлювати розмір заробітної плати працівникам прокуратури. Крім того, в мотивувальній частині рішення Конституційного Суду України від 26.03.2020 №6-р/2020 зазначено, що предмет регулювання Бюджетного кодексу, так само як і предмет регулювання законів України про Державний Бюджет України на кожний рік, є спеціальним, обумовленим положеннями пункту 1 частини другої статті 92 Основного Закону України. Кодексом як і законом про державний бюджет держави не можна вносити зміни до інших законів України, зупиняти їх дію чи скасовувати їх, а також встановлювати інше (додаткове) законодавче регулювання відносин, відмінне від того, що є предметом спеціального регулювання іншими законами України (абзац шостий, восьмий підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини Рішення від 27 лютого 2020 року №3 - р/2020, Рішення № 10 - РП/2008 від 22.05.2008)". Ці правові позиції Конституційного Суду України також проігноровані Волинським окружним адміністративним судом при винесенні незаконного рішення та відповідачем при підготовці відзиву.

Для пенсіонера органів прокуратури основним і визначальним для перерахунку пенсії, повинно бути взято за основу при формуванні довідки Волинською обласною прокуратурою встановлений Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць станом на 1 січня календарного року у розмірі 2481 грн. і як це передбачено ч.3 ст. 81 спеціального Закону «Про прокуратуру», а не 1600 грн. - прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів суддів, державних службовців та прокурорів окружних прокуратур, як зазначено в Законі України «Про Державний бюджет України на 2022 рік». Тим більше, що фінансування органів прокуратури в тому числі виплата зарплати та фінансування Пенсійного фонду України для виплат пенсій, проводиться за різними статтями Державного бюджету.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, колегія суддів виходить з наступного.

Судом встановлено та з матеріалів справи слідує, що ОСОБА_1 є пенсіонером органів прокуратури та отримує пенсію за вислугою років відповідно до статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» від 05 листопада 1991 року № 1789-ХІІ.

Позивач 31 грудня 2021 року звернувся з листом до керівника Волинської обласної прокуратури про видачу довідки про розмір заробітної плати (грошового забезпечення), що враховується для перерахунку пенсії та надання інформації про нараховану та виплачену премію за 2021 рік (щомісячну чи щорічну) працюючому прокурору за відповідною посадою першого заступника керівника Луцької окружної прокуратури.

Листом Волинської обласної прокуратури від 06 січня 2022 року № 27-6 вих-22 проінформовано позивача про нараховану та виплачену премію першому заступнику керівника Луцької окружної прокуратури за результатами оцінювання якості його роботи у 2021 році, яка склала 93714,28 грн. та 75439,99 грн. відповідно.

Крім того, 01 лютого 2022 року за №21-12 вих. 22 відповідачем було виготовлено довідку, відповідно до якої розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для обчислення пенсії за відповідною (прирівняною) посадою становить 104533,34 грн., в тому числі: посадовий оклад 56000,00 грн.; надбавка за вислугу років 45% - 25200,00 грн., надбавка за роботу з таємними документами 15% - 8400,00 грн., матеріальна допомога для оздоровлення - 7466,67 грн. та матеріальна допомога для вирішення соціально-побутових питань - 7466,67 грн.

ОСОБА_1 28 червня 2022 року звернувся з листом до керівника Волинської обласної прокуратури про видачу повторної додаткової довідки про розмір заробітної плати для перерахунку пенсії з 01 січня 2022 року з визначеним посадовим окладом першого заступника керівника Луцької окружної прокуратури від прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2481.00 грн та всіма складовими заробітної плати, включаючи премію та надбавку за класний чин, у точній відповідності до норм Конституції України, Законів України «Про прокуратуру», «Про прожитковий мінімум», «Про Державний бюджет України на 2022 рік» та у відповідності до Бюджетного кодексу України

Листом керівника Волинської обласної прокуратури від 12 липня 2022 року за №21-107 вих-22 позивачу відмовлено у задоволенні його вимог у зв`язку з відсутністю правових підстав.

Доказів звернення позивача за перерахунком пенсії на підставі довідки від 01 лютого 2022 року №21-12 вих. 22 матеріали справи не містять.

Вважаючи, порушеним своє право на перерахунок пенсії в належному розмірі, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції в задоволенні позову відмовив з тих підстав, що доводи позивача не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, є безпідставними, а дії відповідача, суб`єкта владних повноважень, по видачі довідки №21-11 вих 22 від 02.02.2022 про розмір заробітної плати є правомірними.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального права та обставинам справи з огляду на наступне.

14 жовтня 2014 року прийнято Закон №1697-VII, який набрав чинності 15 липня 2015 року, у зв`язку із чим з липня 2015 року відбулися зміни в оплаті праці працівників прокуратури.

Згідно із статтею 81 Закону України «Про прокуратуру» (далі по тексту Закон 1697-VII) заробітна плата прокурора регулюється цим Законом та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини третьої статті 81 Закону №1697-VII посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 15 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року. З 1 січня 2021 року посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, а з 1 січня 2022 року - 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року.

Проте, положеннями статей 8, 13 Закону України «Про оплату праці» від 24 березня 1995 №108/95-ВР визначено умови розміру оплати праці працівників установ та організацій, що фінансуються з бюджету, визначаються Кабінетом Міністрів України, крім випадків, передбачених частиною третьою цієї статті, та частиною першою статті 10 цього Закону. Оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі актів Кабінету Міністрів України в межах бюджетних асигнувань. Обсяги витрат на оплату праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, затверджуються одночасно з бюджетом.

Частинами першою і другою статті 23 Бюджетного кодексу України (далі - БК України) встановлено, що будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено Законом про «Державний бюджет України». Бюджетні призначення встановлюються законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет) у порядку, визначеному цим Кодексом.

Водночас Законом України «Про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо реформи міжбюджетних відносин» від 28 грудня 2014 року №79-VIII (далі - Закон №79-VIII) розділ VI Прикінцеві та перехідні положення БК України доповнено пунктом 26, яким, зокрема, установлено, що норми і положення статті 81, частин шістнадцятої, сімнадцятої, вісімнадцятої статті 86, пунктів 13, 14 розділу ХІІІ Перехідні положення Закону України від 14 жовтня 2014 року «Про прокуратуру» застосовуються у порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного і місцевого бюджетів та бюджетів фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Також, пунктом 9 Прикінцевих положень Закону України «Про Державний бюджет України» на 2015 рік від 28 грудня 2014 №80-VIII (далі - Закон №80-VIII) установлено, що положення частини другої статті 33, статті 81 Закону України «Про прокуратуру» застосовуються у порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного і місцевого бюджетів та бюджетів фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, оскільки згідно статей 89-90 Закону 1697- VII фінансування прокуратури здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України.

Тобто, Законом №1928-ІХ, як спеціальним законом, який регулює бюджетні відносини, у тому числі й питання заробітної плати працівників органів прокуратури, які фінансуються з державного бюджету, надано повноваження Кабінету Міністрів України визначати розмір і порядок виплати заробітної плати працівників органів прокуратури.

Забезпечення функціонування системи прокуратури за змістом статей 89, 90 Закону №1697-VII та статей 23, 48 Бюджетного кодексу України передбачає визначення у державному бюджеті України видатків на фінансування прокуратури не нижче рівня, що забезпечує можливість повного і незалежного здійснення нею повноважень відповідно до закону, проте будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України.

Згідно із статтею 89 Закону України «Про прокуратуру» функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності прокуратури здійснюються Офісом Генерального прокурора.

Фінансування прокуратури здійснюється згідно з кошторисами і щомісячними розписами видатків, затвердженими Генеральним прокурором, у межах річної суми видатків, передбачених Державним бюджетом України на поточний бюджетний період.

Пунктом 5 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ» від 28.02.2002 № 228 (далі - Постанова № 228) передбачено, що установам можуть виділятися бюджетні кошти тільки за наявності затверджених кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету планів спеціального фонду.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду України від 12.07.2016 №820/4648/15 та від 13.07.2016№818/3372/15.

Конституцією України визначено, що виключно законом про Державний бюджет України визначаються будь-які видатки держави на загальносуспільні потреби, розмір і цільове спрямування цих видатків.

Законом України «Про прожитковий мінімум» передбачено, що розмір прожиткового мінімуму щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», який набрав чинності з 01.01.2022, прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, установлено в розмірі 1600 гривень.

Положення Закону №1697-VII «Про прокуратуру» та Закону «Про Державний бюджет України на 2022 рік» в частині визначення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, які претендують на застосування до спірних правовідносин, були прийняті в різний час.

Закон «Про прокуратуру», який визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України, прийнятий 14 жовтня 2014 року (набрав чинності 15 липня 2015 року), а Закон «Про Державний бюджет України на 2022 рік», положеннями якого прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1600 гривень, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, набрав чинності 01 січня 2022 року. Тобто, Закон «Про Державний бюджет України на 2022 рік», яким і визначено прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора в розмірі 1600 гривень, набрав чинності у часі пізніше.

У Рішенні Конституційного Суду України від 18 червня 2020 року №5-рп(ІІ)/2020 зазначено, що до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» (lex posterior derogat priori) - «закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali) - «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» (lex posterior generalis non derogat priori speciali). Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість.

Використовуючи згаданий принцип верховенства права (правовладдя), можна зробити висновок, що до спірних правовідносин застосовними є положення Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», яким і визначено прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора в розмірі 1600 гривень, а не 2481 грн (прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2022, встановлений цим самим Законом), оскільки для обрахунку заробітної плати прокурора прожитковий мінімум визначений у меншому розмірі і є спеціальним, прийнятий пізніше у часі відносно Закону України «Про прокуратуру», саме яким і зроблено прив`язку до прожиткового мінімуму на відповідний рік при обрахунку посадового окладу прокурора. Отже, згідно з правилом конкуренції правових норм у часі має перевагу над загальним Законом України «Про прокуратуру» .

Норма Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», яким і визначено прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора в розмірі 1600 гривень є діючою та не визнана неконституційною.

З урахуванням наведених вище норм законодавства, апеляційний суд вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що визначення прожиткового мінімуму для посадового окладу прокурора в розмірі 1600 гривень обраховується для обчислення пенсії за відповідною (прирівняною) посадою позивача. Відповідно є необґрунтованими доводи апелянта про те, що встановлений Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць станом на 1 січня календарного року у розмірі 2481 грн повинен застосуватись для обчислення пенсії.

Також апеляційний суд вважає вірними висновки суду першої інстанції щодо відсутності правових підстав для перерахунку пенсії позивача.

Перерахунок пенсій, то такий проводиться у разі прийняття нормативно-правових актів про підвищення заробітної плати працівникам органів прокуратури на підставі відповідних довідок, в яких складові заробітної плати визначаються за прирівняною до відповідної групи оплати праці посадою.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що з 1 січня 2022 відбулось підвищення розміру заробітної плати прокурорів.

У зв`язку з наведеним, 01.02.2022 позивачу надана довідка про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) станом на 01 січня 2022 року за відповідною (прирівняною) посадою першого заступника керівника Луцької окружної прокуратури, що враховуються для перерахунку пенсії, із відображенням повного розміру усіх складових заробітної плати, яка виплачувалась у відповідності до вимог законодавства, зокрема статті 81 Закону України «Про прокуратуру» та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується, що відповідач не мав правових підстав для перерахунку пенсії поза межами видатків Державного бюджету на оплату праці у розмірах інших, ніж встановлено Кабінетом Міністрів України та не наділений правом самостійно, без правового врегулювання збільшення видатків Державного бюджету України, здійснювати перерахунок посадового окладу позивача та виплату заробітної плати у розмірі, встановленому Законом №1697-VII (вказані висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 14 вересня 2021 року у справі №320/1874/19 та в силу приписів частини п`ятої статті 242 КАС України враховуються при вирішенні цієї справи).

Щодо не включення премії у довідку, то пунктом 2 частини третьої статті 81 Закону №1697-VII визначено, що преміювання прокурорів здійснюється в порядку, затвердженому Генеральним прокурором, за результатами оцінювання якості їх роботи за календарний рік у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду оплати праці.

Під час оцінки якості роботи прокурорів враховується кількість та якість виконаних прокурором завдань та проводиться лише у разі позитивного оцінювання їх роботи і оформлюється у вигляді звіту, що складається прокурором, який підлягає оцінюванню. Даний звіт погоджується безпосереднім керівником та затверджується керівником вищого рівня.

Виплата премії має індивідуальний характер, тому включати її до довідки про заробітну плату для перерахунку пенсії немає підстав.

Щодо позовної вимоги про не зазначення у довідці надбавки за класний чин, суд керується наступним.

Частиною першою статті 49 Закону №1789-ХІІ (в редакції до змін, внесених Законом України від 19 вересня 2019 року №113-ІХ Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури (далі Закон №113-ІХ) визначено, що розмір надбавки за класні чини як складової заробітної плати прокурорів затверджується Кабінетом Міністрів України.

Постановою Уряду від 30 серпня 2017 року №657 Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури врегульовано розмір надбавок до посадових окладів працівників органів прокуратури за класний чин.

Разом з тим, з набранням 25 вересня 2019 року чинності Закону №113-ІХ відповідно до пункту 2 розділу ІІ втратили чинність постанова Верховної Ради України від 06 листопада 1991 року №1795 ХІІ Про затвердження Положення про класні чини працівників органів прокуратури України та частина перша статті 49 Закону №1789-ХІІ.

Отже, у зв`язку зі змінами в законодавстві втратила чинність норма щодо оплати за класний чин, тому відповідно доводи апелянта про неправомірність дій відповідача щодо невключення у довідку надбавку за класний чин є необґрунтованими.

Колегія суддів наголошує, що перерахунок пенсій проводиться у разі прийняття нормативно-правових актів про підвищення заробітної плати працівникам органів прокуратури на підставі відповідних довідок, в яких складові заробітної плати визначаються за прирівняною до відповідної групи оплати праці посадою.

З урахуванням наведених вище обставин справи та норм чинного законодавства України, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що пенсія позивачу призначена у відповідності до норм Закону України «Про прокуратуру», яким не передбачено «інших щомісячних надбавок, доплат» крім тих, які визначені статтею 81 даного Закону і були включені у довідку про розмір заробітної плати для подання до пенсійного органу для перерахунку пенсії позивача, тому довідка про розмір заробітної плати від 01 лютого 2022 року №21-12 вих 22 видана Волинською обласною прокуратурою, ОСОБА_1 містить усі складові грошового забезпечення визначені Законом України «Про прокуратуру» з урахуванням пізніше прийнятих Законів України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» та «Про Державний бюджет України на 2022 рік», що враховується для перерахунку пенсії з 01 січня 2022 року за відповідною посадою першого заступника керівника Луцької окружної прокуратури.

Щодо покликання позивача на судову практику Великої Палати Верховного Суду справах №№ 520/2098/19 від 09 червня 2022 року та 520/2728/19 від 07 вересня 2022 року, то суд першої інстанції вірно вказав, що вона не підлягає застосування до даних правовідносинах.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Інші доводи апеляційної скарги зроблених висновків не спростовують, та зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними і трактуванні їх на власний розсуд.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для скасування рішення суду першої інстанції колегія суддів не знаходить.

Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не підлягають.

Керуючись статтями 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2022 року у справі №140/4973/22 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя З. М. Матковська
судді С. М. Кузьмич
В. З. Улицький