Справа № 200/2882/22
Суддя: Компанієць Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2023-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 березня 2023 року справа №200/2882/22

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Компанієць І.Д. (суддя-доповідач), суддів Казначеєва Е.Г., Геращенка І.В., розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 22 червня 2022 року у справі № 200/2882/22 (головуючий І інстанції Логойда Т.В.) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправними дій, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просила:

- визнати протиправним дії Головного управління Пенсійною фонду України в Донецькій області, якими їй відмовлено в переведенні з пенсії по інвалідності, що призначена відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», на пенсію по інвалідності відповідно до Закону України «Про державну службу»;

- скасувати рішення № 492, яким їй відмовлено в переході на пенсію за іншим законом;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області призначити та здійснити нарахування й виплату їй з 17.01.2022 року пенсії по інвалідності відповідно ст. 37 Закону України «Про державну службу» від 16 грудня 1993 року № 3723-ХІІ у розмірі 60 відсотків заробітної плати працюючого державного службовця відповідної посади та рангу за останнім місцем роботи на державній службі, з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, згідно з довідками від 11.01.2022 року № 2000-0604-8/4763 та від 11.01.2022 року № 2000-0604-8/4758 відповідно до п. 10, п. 12 розд. XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 року № 889-VIII, ст. 37 Закону України «Про державну службу» № 3723-ХІІ.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 17 лютого 2022 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 22 червня 2022 року позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправними дій, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії повернуто в зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви з підстав, визначених п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач звернулася з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просила скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду.

Обґрунтування апеляційної скарги.

Позивач не отримувала ухвалу суду першої інстанції про залишення позову без руху, її зміст став відомий позивачеві вже після повернення позову.

Також суд не врахував, що на час повернення позовної заяви в Україні було оголошено воєнний стан.

Враховуючи режим роботи суддів та працівників апарату Першого апеляційного адміністративного суду з часу введення на території України правового режиму воєнного стану, з метою збереження життя та здоров`я, а також забезпечення безпеки суддів та працівників апарату суду, дана постанова прийнята колегією суддів за умови наявної можливості доступу колегії суддів до матеріалів адміністративної справи.

Сторони в судове засідання не прибули, про час, дату та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, тому за ч.1ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції розглядає справу у порядку письмового провадження.

Суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, розглядаючи апеляційну скаргу в межах викладених доводів, встановив наступне.

Фактичні обставини справи.

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просила:

- визнати протиправним дії Головного управління Пенсійною фонду України в Донецькій області, якими їй відмовлено в переведенні з пенсії по інвалідності, що призначена відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», на пенсію по інвалідності відповідно до Закону України «Про державну службу»;

- скасувати рішення № 492, яким їй відмовлено в переході на пенсію за іншим законом;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області призначити та здійснити нарахування й виплату їй з 17.01.2022 року пенсії по інвалідності відповідно ст. 37 Закону України «Про державну службу» від 16 грудня 1993 року № 3723-ХІІ у розмірі 60 відсотків заробітної плати працюючого державного службовця відповідної посади та рангу за останнім місцем роботи на державній службі, з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, згідно з довідками від 11.01.2022 року № 2000-0604-8/4763 та від 11.01.2022 року № 2000-0604-8/4758 відповідно до п. 10, п. 12 розд. XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 року № 889-VIII, ст. 37 Закону України «Про державну службу» № 3723-ХІІ.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 17 лютого 2022 року позовну заяву залишено без руху та надано строк протягом п`яти днів з дня вручення позивачу даної ухвали для усунення недоліків, а саме: в позовній заяві відповідачем (замість вказаного) слід зазначити суб`єкта владних повноважень, який в спірних правовідносинах здійснював щодо позивача публічно-владні управлінські функції на підставі законодавства (виніс рішення за заявою позивача), а саме Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області; зазначити його місцезнаходження, поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти.

Виклад обставин та позовні вимоги слід привести у відповідність до належного відповідача, зазначивши в них вказаного відповідача.

Позивачу необхідно привести зміст позовних вимог у відповідність до статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме в позовних вимогах про скасування рішення № 492 зазначити дату оскарженого рішення.

До позовної заяви з усунутими недоліками потрібно додати її копію відповідно до кількості учасників справи.

Як свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення ухвала без руху отримана позивачем 22 лютого 2022 року (а.с.26)

Недоліки позовної заяви у встановлений ухвалою строк усунені не були.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 22 червня 2022 року позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправними дій, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії повернуто в зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви з підстав, визначених ч. 4 ст. 169 КАС України.

Суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву, виходив з того, що позивачем у встановлений судом першої інстанції строк недоліки не усунуто, не надано клопотання про продовження встановленого судом процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви у встановленому порядку.

Оцінка суду.

Згідно частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно частини другої статті 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Форма та зміст позовної заяви закріплені у статті 160 КАС України.

На підставі частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Як визначено пунктами 2, 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною другою цієї статті визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо останній не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини третьої статті 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Як визначено частиною четвертою статті 48 КАС України якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

На підставі частини п`ятої статті 48 КАС України під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

З аналізу наведених норм вбачається, що підстави для залишення позовної заяви без руху встановлені саме статтею 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, перелік яких є вичерпним.

Як свідчать матеріали справи, позивач звернулася з позовом до відповідача ГУ ПФУ в Донецькій області, в якому просила скасувати рішення про відмову в призначенні пенсії.

Це рішення прийнято ГУ ПФУ в Харківській області 17.01.2022 року, що підтверджується копією рішення, наданого позивачем до позову. (а.с.25)

З огляду на приписи статті 48 КАС України суд апеляційної інстанції вважає безпідставним залишення судом першої інстанції позову ОСОБА_1 без руху з підстав неправильного визначення відповідача в спірних правовідносинах, оскільки суд першої інстанції має процесуальні повноваження замінити первісного відповідача належним відповідачем, або залучити належного відповідача як другого відповідача по справі.

Неправильне визначення відповідача по справі не є підставою для залишення позовної заяви без руху в контексті приписів статтей 160,161 КАС України.

Таким чином суд першої інстанції безпідставно залишив позов ОСОБА_1 без руху з підстав неправильного визначенні нею відповідача у справі.

Щодо належного отримання позивачем ухвали без руху суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 131 КАС України, учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

За положенням частин першої та другої статті 241 КАС України, судовими рішеннями є: 1) ухвали; 2) рішення; 3) постанови.

Процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до частини шостої статті 251 КАС України, днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Отже, застосування наслідків встановлених положеннями пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України, можливе за умов беззаперечного встановлення та з`ясування судом дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, яке є визначальним для встановлення факту невиконання вимог вказаної ухвали.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11 травня 2022 року у справі № 640/8155/19, від 10 лютого 2022 року у справі № 540/1540/20, від 23 грудня 2021 року у справі № 640/5058/20, від 04 листопада 2021 року у справі № 826/4978/16 та у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, від 12 лютого 2019 року у справі № 906/142.

Як свідчать матеріали справи - рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення ухвала без руху отримана позивачем 22 лютого 20232 року.

З огляду на приписи п. 3 ч. 6 ст. 251 КАС України 22 лютого 2022 року є належним днем отримання позивачем ухвали навіть за умови, що позивач перебувала в цей день поза межами свого місця проживання, оскільки обов`язок повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження) покладений на позивача відповідно до ч.1 ст.131 КАС України.

Однак, позивачем в позові також зазначена електронна адреса, направленням на яку ухвали про залишення позову без руху суд першої інстанції не скористався.

Згідно ст. 120 Кодексу адміністративного судочинства України (далі- КАС України) п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви розпочався з 22 лютого 2022 року і тривав до 26 лютого 2022 року включно.

Суд звертає увагу, що законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", згідно якого, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України № 133/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" від 12 травня 2015 року № 389-VIII, в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Рішенням Ради суддів України від 24 лютого 2022 року № 9, з урахуванням положень статті 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю рекомендовано зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Згідно пункту 4 Рекомендацій Ради суддів України «Щодо роботи судів в умовах воєнного стану» від 02.03.2022 року рекомендовано усіх доступних працівників, по можливості, перевести на дистанційну роботу.

Пунктом 5 зазначених Рекомендацій рекомендовано по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.

Місцезнаходженням Донецького окружного адміністративного суду визначено місто Слов`янськ Донецької області.

У зв`язку з активізацією проведення бойових дій на території Донецької області та прилеглих областей, виникнення загрози безпеці, здоров`ю та життю людей, головою Донецького окружного адміністративного суду 26 лютого 2022 року прийнято наказ № 14/І-г "Про запровадження особливого режиму роботи Донецького окружного адміністративного суду у вигляді дистанційної роботи". Наказом запроваджено особливий режим роботи з 26 лютого 2022 року до закінчення воєнного стану, і до дня відновлення роботи суду у звичайному режимі.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що суд першої інстанції, повертаючи позов відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, не переконався у можливості позивача виконати вимоги ухвали про залишення позову без руху.

Суд зазначає, що законодавець не покладає на суд обов`язку продовжити строк для усунення недоліків, шляхом повторного надіслання ухвали без руху.

Водночас, вказані процесуальні правові приписи в умовах воєнного стану не позбавляють суд права вчинити такі дії з метою належного повідомлення позивача та отримання судома доказів такого повідомлення.

Колегія суддів також вважає за необхідне зауважити, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для ЄСПЛ природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

Таким чином, зміст права на захист полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду першої інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване судове рішення з порушенням норм процесуального права, що призвело до створення перешкоди у реалізації позивачем права на доступ до правосуддя, а тому наявні підстави для його скасування.

Згідно з частиною третьою статті 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Керуючись статтями 294, 308, 311, 315, 320, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 22 червня 2022 року у справі № 200/2882/22 задовольнити.

Ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 22 червня 2022 року у справі № 200/2882/22 скасувати.

Справу № 200/2882/22 направити для продовження розгляду до Донецького окружного адміністративного суду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття 01 березня 2023 року та відповідно до ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України не підлягає касаційному оскарженню.

Повне судове рішення складено та підписано 01 березня 2023 року.

Головуючий суддя І.Д. Компанієць

Судді І.В. Геращенко

Е.Г. Казначеєв