Справа № 580/6459/22
Суддя: Сергій ГАРАНЬ
Дата ухвалення: 2023-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

01 березня 2023 року справа № 580/6459/22 м. Черкаси

Cуддя Черкаського окружного адміністративного суду Гарань С.М., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до Уманського міськрайонного суду Черкаської області про визнання незаконним розпорядження та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Черкаського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Уманського міськрайонного суду Черкаської області, в якій просить:

- визнати незаконним та скасувати розпорядження №8 від 02.12.2021 Уманського міськрайонного суду Черкаської області;

- визнати протиправними дії Уманського міськрайонного суду Черкаської області щодо видачі розпорядження №8 від 02.12.2021 про передачу цивільної справи №705/4712/17 до Христинівського районного суду Черкаської області не повноважною особою;

- зобов`язати Уманський міськрайонний суд Черкаської області організувати роботу суду для забезпечення передачі справи №705/4712/17 повноважною особою.

У зв`язку з тим, що позовну заяву було подано без дотримання вимог ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 02.01.2023 позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків.

04.01.2023 на виконання вимог вказаної ухвали на адресу суду надійшла заява позивача про усунення недоліків, в якій останньою зазначено зміст рішення вищої ради правосуддя від 24.01.2017 про тимчасове відсторонення ОСОБА_2 від здійснення правосуддя. Крім того, у вказаній заяві позивачем зазначено, що оскаржувані дії мали безпосередній вплив на її права як позивача, оскільки спірним розпорядженням, що видане, всупереч закону, неповноважною особою - в.о. голови Уманського міськрайонного суду Черкаської області Л.Горячківською за обставин її відсторонення від здійснення правосуддя, здійснено передачу позовної заяви у цивільній справі №705/4712/17 до Христинівського районного суду Черкаської області та в свою чергу призвело до утворення незаконного складу суду Христинівським районним судом Черкаської області. Щодо строку звернення до суду позивачкою зазначено, що про порушення власних прав вона дізналась - 06.12.2022 із постанови Шостого ААС у справі №580/2605/22.

У зв`язку з неусуненням недоліків, 05.01.2023 ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду позовну заяву повернуто ОСОБА_1 .

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.02.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 05.01.2023 скасовано, а справу № 580/6459/22 направлено до Черкаського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції та направляючи справу для продовження розгляду апеляційний суд зазначив, що залишення скарги без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання.

Як свідчать матеріали справи, ухвалу про залишення позовної заяви без руху від 02.01.2023 було отримано позивачем за допомогою підсистеми Електронний Суд 03.01.2023, що підтверджується відповідною довідкою про доставлення копії ухвали.

З огляду на вказане, останнім строком для усунення недоліків позовної заяви було 13.01.2023, враховуючи десятиденний строк, встановлений судом.

Отже, оскільки строк для усунення недоліків спливав лише 13.01.2023, тому висновок суду першої інстанції про повернення позовної заяви 05.01.2023 є у даному випадку передчасним.

Продовжуючи розгляд після повернення справи з апеляційцної інстанції, суд зазначає таке.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Стосовно обставини пропуску строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

У заяві про усунення недоліків, що надійшла до суду 04.01.2023 за вх. №480/23 позивачкою зазначено, що про порушення власних прав вона дізналась - 06.12.2022 із постанови Шостого ААС у справі №580/2605/22.

Надаючи оцінку вказаній обставині, слід зазначити, що у справі №580/2605/22 судами першої та апеляційної інстанцій не встановлювались обставини прийняття Уманським міськрайонним судом Черкаської області розпорядження №8 від 02.12.2021 про передачу цивільної справи №705/4712/17 до Христинівського районного суду Черкаської області. В свою чергу висновки суду у рішенні апеляційної інстанції у правовідносинах з іншим предметом та суб`єктним складом, в якому не встановлювались обставини, що покладені в основу позову, який розглядається не вказують на те, що саме із вказаної постанови позивач дізналась про порушення її прав прийнятим розпорядженням №8 від 02.12.2021. З урахуванням зазначеного, доводи позивачки, що про порушення власних прав вона дізналась - 06.12.2022 із постанови Шостого ААС у справі №580/2605/22 суд вважає необгрунтованими.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові Верховного Суду від 21.02.2020 року у справі №340/1019/19 підкреслено, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені

Суд зазначає, що у грудні 2021 року позивач мала об`єктивну можливість дізнатися про існування спірного розпорядження про передачу справи до Христинівського районного суду Черкаської області, оскільки відповідно ЄДРСР ухвалою судді Христинівського районного суду Черкаської області Олійник М.Ф. від 13.12.2021 справу №705/4712/17 прийнято до свого провадження.

Разом з тим, з даним позовом позивач звернувся до суду лише - 26.12.2022, тобто з пропуском шестимісячного строку встановленого ст. 122 КАС України, більш як на півроку.

При цьому, жодних належних доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом позивачем не надано.

Судом враховується, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.03.2021 року у справі №160/6430/20.

Поряд з іншим, суд зауважує, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс на інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі Перез де Рада Каванілес проти Іспанії від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Як зазначалось вище, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Вказані позивачем обставини на переконання суду не можуть свідчити на користь того, що позивачем вжито всіх можливих заходів для належного та своєчасного захисту власних прав. Обставин, що не залежали б від волевиявлення позивача, пов`язаних із дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду, позивачем до суду не надано.

Позивачем жодних доказів поважності причин пропуску строку звернення із даним позовом до позову не додано.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд вважає, що без усунення вказаного вище недоліку, неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Частиною 2 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд дійшов висновку про продовження строку залишення позовної заяви без руху для усунення вказаних вище недоліків.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 6-16, 19, 121, 160, 161, 169, 241, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити термін залишення позовної заяви без руху.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Уманського міськрайонного суду Черкаської області про визнання незаконним розпорядження та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду:

- обгрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду і доказів на підтвердження викладених у ній доводів.

Копію ухвали направити позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Сергій ГАРАНЬ