Справа № 420/17656/22
Суддя: Стефанов С.О.
Дата ухвалення: 2023-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стефанова С.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

До Одеського окружного адміністративного суду 06 грудня 2022 року надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України, в якому позивач (з урахуванням уточненого позову), просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС в Одеській області від 03.11.2022 року № 7560017/42832982;

- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС в Одеській області від 03.11.2022 року №7560016/42832982;

- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС в Одеській області від 03.11.2022 року №7560015/42832982;

- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС в Одеській області від 03.11.2022 року №7560014/42832982;

- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС в Одеській області від 03.11.2022 року №7560013/42832982;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних

податкову накладну від 29.08.2022р. №237 датою її фактичного отримання;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних

податкову накладну від 31.08.2022р. №260 датою її фактичного отримання;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних

податкову накладну від 31.08.2022р. №261 датою її фактичного отримання;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних

податкову накладну від 23.08.2022р. №209 датою її фактичного отримання;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних

податкову накладну від 25.08.2022р. №223 датою її фактичного отримання;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУ ВП:44069166) від 19.08.2022 року №189365;

- зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУ ВП 44069166) виключити товариство з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Позиція позивача обґрунтовується наступним

Позивач зазначає, що рішенням комісії ГУ ДПС в Одеській області від 19.08.2022 року №189365 ТОВ «Укртехбезпека Лтд» було визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Пізніше на підставі такого рішення комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС вОдеській області 03.11.2022р. були прийняті рішення №7560017/42832982, №7560016/42832982, №7560015/42832982, №7560014/42832982, №7560013/42832982 про відмову в реєстрації, податкових накладних, складених ТОВ «Укртехбезпека Лтд» на адресу товариства з обмеженою відповідальністю «Стікон».

Позивач не погоджується з оскаржуваними рішеннями, вважає їх необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню та зазначає, що комісією ГУ ДПС в Одеській області в рішенні про ризиковість було зазначено лише: «Наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування».

Позивач вважає, що наведена інформація не є повною та конкретизованою, у зв`язку з тим, що там відсутні відомості щодо обсягу та змісту господарських операцій, а також, суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості, з якими взаємодіяло підприємство, тобто відсутня деталізація, яка в таких випадках необхідна для ідентифікації певних господарських операцій.

Крім того, в рішенні відсутній конкретний перелік документів, передбачених п.6 Порядку № 1165, необхідний комісії ГУ ДПС в Одеській області для прийняття рішення про невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податків.

Аналіз змісту рішення про ризиковість свідчить про те, що воно не відповідає критеріям вмотивованості, чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії. Оскаржене рішення по своїй формі не відповідає вимогам чинного законодавства, з огляду на що, таке рішення по своїй суті є дефектним.

Також позивач зазначає, що відповідно до змісту квитанцій про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних № від 15.09.2022 р., № від 15.09.2022 р., № від 12.01.2021 р. № від 15.09.2022 р., № від 15.09.2022 р., № від 15.09.2022 р., в зазначених квитанціях, крім посилання на п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, відсутні будь-які дані, які б могли конкретизувати, яка саме податкова інформація дає підстави для висновку щодо віднесення ТОВ «Укртехбезпека Лтд» до ризикових платників податків.

Тобто, комісії ГУ ДПС в Одеській області в квитанціях необхідно було обґрунтувати на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Однак, в квитанціях не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для зупинення реєстрації податкових накладних, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Крім того, під час зупинення реєстрації податкових накладних, контролюючим органом було висловлено неконкретизовану пропозицію, щодо надання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, контролюючим органом не було наведено, які саме документи необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних. Тобто, комісія ГУ ДПС в Одеській області залишила на розсуд ТОВ «Укртехбезпека Лтд» визначення переліку документів для підтвердження здійснення господарських операцій, за результатами здійснення яких було направлено на реєстрацію податкові накладні від 29.08.2022 р. №237, від 31.08.2022 р. №260, від 31.08.2022 р. №261, від 23.08.2022 р. №209, від 25.08.2022р. №223.

Позивач зазначає, що контролюючий орган власне залишив на розсуд платника податків ТОВ «Укртехбезпека Лтд» визначення переліку документів, які можуть бути достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних. В зв`язку з цим, ТОВ «Укртехбезпека Лтд» не може нести відповідальність за ненадання певних невідомих йому документів, оскільки, контролюючим органом не було повідомлено ТОВ «Укртехбезпека Лтд» про необхідність надання саме таких документів.

При цьому позивачем до Пояснення було додано всі документи, в тому числі, і первинні, які підтверджують і господарські операції із ТОВ «Стікон», і власне спроможність товариства надати відповідні послуги, однак без належних на те підстав не були враховані при винесення рішення про відмову у реєстрації податкових накладних.

Позиція Головного управління ДПС в Одеській області та Державної податкової служби України обґрунтовується наступним

Відповідачі не погоджується з позовними вимогами товариства з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» та зазначають, що внесення до інформаційних баз даних ДПС та системи АІС «Податковий блок» податкової узагальненої інформації та інформації, щодо відповідності товариства критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а відтак, останні безпосередньо не порушують прав та законних інтересів платника податку.

Крім того, відповідачі звертає увагу, що формально оформлені (складені) первинні документи та/або сплата грошових коштів не може слугувати підставою для формування даних податкового обліку за відсутності факту придбання відповідних товарів (робіт/послуг).

Таким чином, на переконання відповідача, винесене рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податків стосовно товариства з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» винесено відповідно до діючого законодавства є такими, що відповідають критеріям, встановленим ч.2 ст.2 КАС України.

Відповідачі також зазначають, що обов`язок довести реальність господарської операції та підтвердити її належними документами покладається виключно на позивача. Вказані первинні документи мають відповідати стандартам бухгалтерського обліку та вимогам Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність».

Відповідачі вказують на те, що за отриманою квитанцією з єдиного вікна приймання звітності ДПС України позивачу було повідомлено, що реєстрація податкових накладних зупинена, платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Таким чином, на переконання відповідачів, Комісією з питань зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС в Одеській області були прийняті рішення від 03.11.2022р. були прийняті рішення №7560017/42832982, №7560016/42832982, №7560015/42832982, №7560014/42832982, №7560013/42832982 у зв`язку із тим, що позивачем не подано документи, передбачені п.5 Порядку №520.

Крім цього, відповідачі вважають, що позовні вимоги в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкові накладні є передчасними, в той час, як належним способом захисту порушеного права є зобов`язання контролюючого органу повторно розглянути питання щодо реєстрації податкових накладних.

Процесуальні дії та клопотання учасників справи

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2022 року вищевказаний адміністративний позов залишено без руху з підстав недотримання позивачем вимог ст.ст.160, 161 КАС України, а саме, позивачем не було додано до позову документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Надано позивачу 5-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.

19 грудня 2022 року від представника позивача надійшло клопотання (вхід. № ЕП/37365/22) про продовження позивачу строку для усунення недоліків, встановлений вищезазначеною ухвалою суду.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2022 року продовжено товариству з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви на 5 днів з дня отримання копії даної ухвали.

Заявою від 23.12.2022 року (вхід. № ЕП/39123/22) позивач усунув недоліки позовної заяви, а також надав новий уточнений адміністративний позов, у зв`язку з чим, ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 02 січня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами в порядку ст.262 КАС України.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 03 січня 2023 року витребувано з Головного управління ДПС в Одеській області належним чином оформлену податкову інформацію, яка стала підставою для прийняття рішення № 189365 від 19.08.2022 року про відповідність ТОВ «Укртехбезпека Лтд» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, а також перелік документів, які на думку відповідача не були надані ТОВ «Укртехбезпека Лтд», що стало підставою для прийняття Головним управлінням ДПС в Одеській області рішень № 7560017/42832982, № 7560016/42832982, № 7560015/42832982, № 7560014/42832982, № 7560013/42832982 від 03.11.2022 року про відмову в реєстрації податкових накладних.

18 січня 2023 року від представника ГУДПС в Одеській області та ДПС України надійшов відзив на адміністративний позов (вхід. №ЕП/1734/23), разом із клопотанням про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням учасників справи щодо судового засідання, які було направлено позивачу в порядку передбаченому ч.3 ст.162 КАС України.

23 січня 2023 року від представника відповідачів надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи (вхід. № ЕП/2209/23).

03 лютого 2023 року від позивача надійшла відповідь на відзив (вхід. 353/23) та заперечення на клопотання про розгляд справи в загальному позовному провадженні (вхід. № 3252/23).

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 06 лютого 2023 року в задоволенні клопотання Головного управління ДПС в Одеській області про розгляд в порядку загального позовного провадження адміністративної справи за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії відмовлено.

13 лютого 2023 року від представника позивача надійшло клопотання про стягнення судових витрат (вхід. № ЕП/4431/23).

Станом на 01 березня 2023 року, будь-яких інших заяв по суті справи з боку сторін на адресу суду не надходило.

Відповідно до ч.2 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини, якими обґрунтовувалися позиції позивача та відповідача, перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти та обставини.

Обставини справи встановлені судом

Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРТЕХБЕЗПЕКА ЛТД» () було зареєстроване в ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 20.02.2019 р. за №0069217 юридичним департаментом Одеської міської ради.

А з 01.04.2019 року зареєстроване платником податку на додану вартість з індивідуальним податковим номером 38.

Основним видом діяльності Товариства є діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах (код за КВЕД-2010 - 71.12). Підприємством також було отримано ліцензію на провадження господарської діяльності з надання послуг і виконання робіт протипожежного призначення, згідно наказу ДСНС України від 09.04.2019 р. № 210.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 30 березня 2016 р. № 256 «Деякі питання ліцензування господарської діяльності з надання послуг і виконання робіт протипожежного призначення» (діяла на момент отримання відповідної ліцензії ТОВ «Укртехбезпека Лтд») ДСНС України перед наданням суб`єкту господарювання права на здійснення відповідної діяльності з надання послуг і виконання робіт протипожежного призначення перевіряє дотримання таким суб`єктом господарювання організаційних, кадрових і технологічних вимог, установлених цими Ліцензійними умовами.

Зокрема, п.6 вказаної вище Постанови передбачено, що ліцензіат зобов`язаний забезпечити наявність адміністративного приміщення на правах власності (оренди), матеріально-технічної бази згідно з видом робіт (послуг), на який отримано ліцензію, разом з даними, що дають можливість її ідентифікувати, мінімальної кількості працівників (керівників та виконавців робіт (послуг) відповідного рівня підготовки, що підтверджується відповідним ступенем вищої освіти, визначеним цими Ліцензійними умовами.

Тобто, враховуючи отримання ТОВ «Укртехбезпека Лтд» відповідної ліцензії на провадження господарської діяльності з надання послуг і виконання робіт протипожежного призначення ДСНС України підтвердило, що ТОВ «Укртехбезпека Лтд» дотримується організаційних, кадрових і технологічних вимог, установлених Ліцензійними умовами, наявність яких свідчить про реальну можливість підприємства здійснювати лінцезовану господарську діяльність.

З метою провадження господарської діяльності на балансі Товариства також наявні малоцінні необоротні активи у кількості 133 од. загальною вартістю 176 162,66 грн., зокрема у т.ч. амперметр, анемометр, вимірювач вологи деревини та т.ін., та устаткування загальною вартістю 224 188,14 грн., зокрема у т.ч. пульт пожежного спостереження та т.ін., що підтверджено наданими позивачем оборотно-сальдовими відомостями по рахунках 104 та 1122.

Судом також встановлено, що в процесі провадження господарської діяльності Підприємство використовує наступні основні засоби, а саме: нежитлове приміщення, розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Середньофонтанська, буд. 32; нежитлове приміщення (офіс), розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Люстдорфська дорога, буд. 101; автомобіль Renault, модель KANGOO, тип: фургон малотонажний-В; диспетчерський пульт, розташований за адресою: м. Одеса, вул. Люстдорфська дорога, буд. 101; нежитлове приміщення, розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Миколи Боровського (Промислова), 1/4, каб. № 210.

Вищевказані дані відображено в Облікових даних платника податків в Державній податковій службі на підставі звіту за формою №20-ОПП «Повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність».

Загальну чисельність найманих працівників Товариства на момент зупинення реєстрації податкових накладних складали 30 (тридцять) штатних одиниць, зокрема, електромонтери, наладчик КВПтаА, електрогазозварювальник та ін., що підтверджено копією штатного розкладу.

Відповідно до фінансової звітності малого підприємства за 2021 рік, чистий прибуток ТОВ «Укртехбезпека Лтд» за 2021 рік склав 1 159 600,00 грн.

19.08.2022 року Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС в Одеській області прийняла рішення №189365 щодо ТОВ «Укртехбезпека ЛТД» про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (а.с. 33 том 1).

Підставою прийняття такого рішення визначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У графі податкова інформація зазначено: «Наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування».

Також судом встановлено, що ТОВ «Укртехбезпека Лтд» через Єдине вікно подання електронних документів було направлено на реєстрацію податкові накладні, складені на адресу товариства з обмеженою відповідальністю «Стікон» (), а саме: № 237 від 29.08.2022 р. на загальну суму 50 000,00 грн., в т.ч. ПДВ - 8333,33 грн., № 260 від 31.08.2022 р. на загальну суму 30 000,00 грн., у т.ч. ПДВ 5000,00 грн., № 261 від 31.08.2022р. на загальну суму 10 000,00 грн., у т.ч. ПДВ - 1666,67 грн., № 209 від 23.08.2022 р. на загальну суму 30 000,00 грн., у т.ч. ПДВ - 5000,00 грн., № 223 від 25.08.2022 р. на загальну суму 40 000,00 грн., у т.ч. ПДВ - 6666,67 грн.

ГУ ДПС в Одеській області реєстрацію вказаних податкових накладних було зупинено з посиланням на п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11.12.2019 р., що підтверджується квитанціями № від 15.09.2022 р., № від 15.09.2022 р., № від 15.09.2022 р., № від 15.09.2022 р., № від 15.09.2022 р. відповідно.

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області було запропоновано надати пояснення та копії документів, щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

ТОВ «Укртехбезпека Лтд» 31.10.2022 р. на адресу ГУ ДПС в Одеській області було направлено повідомлення № 1, № 2, № 3, № 4, № 5 щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленим ПН/РК з поясненнями щодо здійсненої господарської операції, а також, у зв`язку з обмеженими технічними можливостями Єдиного електронного вікна для подання документів, ТОВ «Укртехбезпека Лтд» окремо до ГУ ДПС в Одеській області було подано копії всіх необхідних документів на 1305 арк.

За результатами розгляду вищевказаних пояснень комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС в Одеській області 03.11.2022 року були прийняті рішення №7560017/42832982, №7560016/42832982, №7560015/42832982, №7560014/42832982, №7560013/42832982 про відмову в реєстрації вищевказаних податкових накладних з підстав ненадання ТОВ «Укртехбезпека Лтд» копій документів.

Позивач, не погоджуючись з прийнятими рішеннями про відповідність ТОВ «Укртехбезпека Лтд» критеріям ризиковості платника податку та про відмову у реєстрації податкових накладних, вважаючи їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а податкові накладні такими, що підлягають реєстрації датою їх отримання, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Релевантні джерела права та висновки суду

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 19.08.2022 року №189365 та зобов`язання виключити товариство з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків, суд зазначає наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11.12.2019 року затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п.6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Віднесення Комісією контролюючого органу товариства до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В подальшому відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання позивачем для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

З огляду на спірне рішення №189365 від 19.08.2022 року, суд встановив, що воно не містять мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. У графі «податкова інформація» відповідач вказав, що «Наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування».

Відповідно до ст.16 Закону України «Про інформацію», податкова інформація сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України. Правовий режим податкової інформації визначається Податковим кодексом України та іншими законами.

В оскаржуваному рішенні відповідачем у рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст п.8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Вказана правова позиція повністю узгоджується з позицією Верховного Суду у постанові по справі №640/11321/20 від 05.01.2021 року.

Також, враховуючи відсутність в оскаржуваному рішенні про відповідність ТОВ «Укртехбезпека Лтд» критеріям ризиковості платника податку податкової інформації, яка слугувала підставою для його прийняття, суд зазначає, що контролюючий орган мав право витребувати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітити платнику податків у своїх поясненнях, однак, не зробив цього.

Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт відповідних Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Посилання контролюючого органу на наявну податкову інформацію не приймається судом, оскільки вказані докази не містять у собі встановлених обставин, які б свідчили про невиконання своїх договірних зобов`язань саме позивачем.

Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, тобто з презумпції економічної виправданості дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди та достовірність відомостей у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Варто також зазначити, що поняття «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань. А відтак, платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

При цьому, як встановлено судом, на адресу ГУ ДПС в Одеській області було направлено адвокатський запит від 12.10.2022 р. № 12.10.2022-1 з проханням надати інформацію та копії відповідних документів щодо підстав включення ТОВ «Укртехбезпека ЛТД» до Переліку ризикових платників податків.

На вказаний вище запит було отримано відповідь від 18.10.2022 р. № 22981/6/15-32- 18-02-06, в якій було зазначено, що: «Комісією Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до п. 6 Порядку №1165 прийнято рішення від 19.08.2022 року № 189365 про відповідність ТОВ «Укртехбезпека Лтд» критеріям ризиковості платника податку. Підстава: п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Податкова інформація: наявна податкова інформація, яка тала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеній в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування».

При цьому, ГУ ДПС в Одеській області було зазначено, що: «Згідно даних Інформаційно-комунікаційних систем ДПС України надійшла податкова інформація, а саме: придбання ТОВ «Укртехбезпека Лтд» товару протягом 2021-2022 року у суб`єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості платника податку та на теперішній час включені до Переліку ризикових платників податків, по податковим накладним у кількості 62».

Отже, в зазначеній відповіді було наведено перелік податкових накладних, отриманих ТОВ «Укртехбезпека Лтд» протягом 2021-2022 року від контрагента з ознаками ризиковості.

З огляду на вказане, суд звертає увагу на наступне.

Як зазначив позивач, аналізуючи перелік наведених податкових накладних вбачається, що вони були зареєстровані по господарським операціям здійсненим лише з одним контрагентом - ТОВ «Антагор Альянс».

Відносно господарських операцій, що були здійснені між ТОВ «Укртехбезпека ЛТД» та ТОВ «Антагор Альянс», судом встановлено настпуне.

Так, між ТОВ «Укртехбезпека ЛТД» (далі - «Замовник») та ТОВ «Антагор Альянс» (далі - «Виконавець») було укладено низку договорів підряду на виконання ТОВ «Антагор Альянс» електро-монтажних робіт, в т.ч. монтаж протипожежного захисту, охоронної сигналізації та відеоспостереження на декількох об`єктах, зокрема, розташованих за адресами: м. Одеса, просп. Небесної Сотні, 2 торгівельний центр СІТY CENTER; м. Одеса, вул. Каманіна, 16 а (ЖК «KADORR»); м. Одеса, вул. Люстдорфська дорога, 55-Е (ЖК «Альтаир») та інші, крім того, ТОВ «Антагор Альянс» було виконано роботи з розробки проектів, а також, роботи з технічного обслуговування систем АПС, ГГС, ВТС і підготовку обладнання до експлуатації, що підтверджується копіями договорів, які у повному обсязі були надані позивачем до суду та наявні в матеріалах справи.

Загальна вартість робіт за всіма договорами склала 8 451 960,77 грн. у т.ч. ПДВ 1 408 660,13 грн.

Для виконання робіт за вищевказаними договорами було складено проектно-кошторисну документацію.

Усі роботи за вищевказаними Договорами на даний час було завершено, за результатами чого було складено акти приймання-передачі виконаних будівельних робіт, довідки про вартість виконаних будівельних робіт, а також, підсумкові відомості ресурсів.

Відповідно до умов договорів Замовник зобов`язаний протягом 10 (десяти) банківських днів з моменту підписання акту приймання-передачі виконаних робіт перерахувати на рахунок Виконавця кошти у розмірі 100% суми Договору.

Таким чином, ТОВ «Укртехбезпека ЛТД» було перераховано на рахунок ТОВ «Антагор Альянс» грошові кошти у сумі 8 451 960,77 грн. у т.ч. ПДВ 1 408 660,13 грн., що підтверджується копіями платіжних доручень, наявних в матеріалах справи.

За результатами виконання робіт було складено податкові накладні на загальну суму 8 451 960,77 грн. у т.ч. ПДВ 1 408 660,13 грн.

При цьому, як зазначив позивач, на момент здійснення господарських операцій з ТОВ «Антагор Альянс», підприємством ТОВ «Укртехбезпека ЛТД» було перевірено наступну інформацію: товариство не перебувало в стані припинення, не було визнано банкрутом та/або ліквідовано; товариство було відсутнє в реєстрі боржників; стосовно нього та/або його засновників, посадових осіб не було відкритих кримінальних проваджень, вироків судів; повноваження директора Товариства були перевірені; статус платника ПДВ ТОВ «Антагор Альянс» не було анульовано; стосовно Товариства відсутні судові рішення, в яких би було встановлено, що Товариство є фіктивним підприємством та/або здійснює свою діяльність з метою ухилення від сплати податків.

Крім того, суд зазначає, що з оскаржуваного рішення та відповіді на адвокатський запит не вбачається відомостей про: неможливість реального здійснення ТОВ «Антагор Альянс» господарських операцій з його контрагентами з урахуванням часу, місцезнаходження майна або обсягу економічно необхідних матеріальних ресурсів; фактичного нездійснення ТОВ «Антагор Альянс» господарської діяльності саме в період отримання товарів (робіт, послуг) від продавців та продажу покупцям, відсутності у ТОВ «Антагор Альянс» саме в цей період фізичних, технічних та технологічних можливостей для вчинення дій, що становлять зміст господарських операцій з його контрагентами, зокрема відсутності кваліфікованого персоналу, основних фондів, приміщень для їх зберігання; відсутності відповідних ліцензій, що необхідні для ведення певного виду господарської діяльності; збитковості проведених ТОВ «Антагор Альянс» господарських операцій та системності такої збитковості; здійснення ТОВ «Антагор Альянс» господарських операцій без ділової мети та обліку операцій безвідносно до їх реального економічного змісту з умислом завдати шкоду інтересам держави; відсутності зв`язку проведених ТОВ «Антагор Альянс» господарських операцій з його контрагентами з господарською діяльністю ТОВ «Антагор Альянс».

Більш того, як встановлено судом, усі податкові накладні складені за результатом господарських операцій позивача з ТОВ «Антагор Альянс» були зареєстровані без будь-яких зауважень.

Таким чином, враховуючи не доведення податковим органом правомірності включення позивача до переліку ризикових платників податків, оскаржуване рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області №189365 від 19.08.2022 року про відповідність ТОВ «Укртехбезпека ЛТД» критеріям ризиковості платника податку, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку є необґрунтованим та протиправним, а тому підлягає скасуванню судом.

Оскільки рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків є протиправним та підлягає скасуванню, у суду наявні підстави для зобов`язання відповідача виключити ТОВ «Укртехбезпека ЛТД» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправними та скасування рішень комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 03.11.2022 року №7560017/42832982, №7560016/42832982, №7560015/42832982, №7560014/42832982, №7560013/42832982 про відмову в реєстрації податкових накладних та зобов`язання зареєструвати спірні податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного отримання, суд зазначає наступне.

Статтею 67 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Згідно з пунктом 185.1 статті 185 Податкового кодексу України, операції платників податку з постачання товарів та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, є об`єктом оподаткування податком на додану вартість.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, у силу вимог пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України, вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 Податкового кодексу України).

Відповідно до абзацу 1 пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За приписами пункту 201.7 статті 201 цього Кодексу, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року №341) (далі - Порядок №1246).

Відповідно до пунктів 12-15 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

В той же час, пунктом 201.16 статті 201 ПК України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

11 грудня 2019 року Кабінетом Міністрів України прийнята постанова №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою, зокрема, затверджений Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

У цьому Порядку терміни вживаються у такому значенні: автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації; критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик; ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку (пункт 2 Порядку № 1165).

Згідно з пунктом 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (Додаток 1 до Порядку №1165) визначає, що одним з таких критеріїв є: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року №520 затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №520).

Пунктами 2-7 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з пунктами 9-11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Разом з тим, у пункті 6 Порядку №1165 вказано, що інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Отже, комісією регіонального рівня приймається рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі за результатами розгляду інформації та копій документів платника податку. Тому контролюючий орган має зажадати від платника податку документів та пояснень на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях.

Крім того, аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення комісії контролюючого органу повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.

Судом встановлено, що позивачем подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні складені на адресу товариства з обмеженою відповідальністю «Стікон» (), а саме: № 237 від 29.08.2022 р. на загальну суму 50 000,00 грн., в т.ч. ПДВ - 8333,33 грн., № 260 від 31.08.2022 р. на загальну суму 30 000,00 грн., у т.ч. ПДВ 5000,00 грн., № 261 від 31.08.2022р. на загальну суму 10 000,00 грн., у т.ч. ПДВ - 1666,67 грн., № 209 від 23.08.2022 р. на загальну суму 30 000,00 грн., у т.ч. ПДВ - 5000,00 грн., № 223 від 25.08.2022 р. на загальну суму 40 000,00 грн., у т.ч. ПДВ - 6666,67 грн., реєстрацію яких за наслідком проведеного моніторингу було зупинено та запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання п.п.201.16.2. п.201.16. ст.201 ПКУ позивач надав на адресу відповідача 31.10.2022 р. на адресу ГУ ДПС в Одеській області було направлено повідомлення № 1, № 2, № 3, № 4, № 5 щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленим ПН/РК з поясненнями щодо здійсненої господарської операції, а також, у зв`язку з обмеженими технічними можливостями Єдиного електронного вікна для подання документів, ТОВ «Укртехбезпека Лтд» окремо до ГУ ДПС в Одеській області було подано копії всіх необхідних документів на 1305 арк.

При цьому відносно господарських операцій між ТОВ «Укртехбезпека Лтд» та ТОВ «Стікон», судом встановлено наступне.

Згідно зі ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 и ДБН А.2.2-3:2014 проектна документація на будівництво об`єктів будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками, на яких постійно перебуватимуть понад 50 фізичних осіб або періодично перебуватимуть понад 100 фізичних осіб повинна обов`язково має містити розділ інженерно-технічних заходів цивільного захисту, у складі якого може передбачатися будівництво захисних споруд цивільного захисту або споруд подвійного призначення, а також проектні рішення щодо врахування вимог пожежної та техногенної безпеки, що в подальшому реалізується безпосередньо під час виконання будівельних робіт.

18.01.2019 року ТОВ «Стікон» отримало дозвіл на виконання будівельних робіт № ІУ 27 на нове будівництво багатоповерхового житлового комплексу з вбудовано-прибудованими приміщеннями соціально-побутового, торговельного, адміністративного призначення та об`єктами соціальної інфраструктури за адресою: м. Одеса, вул. Івана Франка, 40, затверджена проектна документація щодо якого передбачає монтаж системи пожежної безпеки на об`єкті.

З метою забезпечення вказаного вище об`єкта будівництва пожежною сигналізацією, ТОВ «СТІКОН» звернулось до ТОВ «Укртехбезпека Лтд», за результатами чого сторонами було укладено договір субпідряду № 03/08-21 від 03.08.2021 (далі - Договір) з ТОВ «СТІКОН» (код 19219876). Згідно з п.1.1 Договору Субпідрядник приймає на себе зобов`язання виконати роботи по монтажу систем пожежної безпеки багатоповерхового житлового комплексу з вбудовано-прибудованими приміщеннями соціально-побутового, торговельного, адміністративного призначення та об`єктами соціальної інфраструктури за адресою: м. Одеса, вул. Івана Франка, 40 секція 1.1-1.4.

З метою виконання робіт, передбачених Договором, ТОВ «Укртехбезпека Лтд» було розроблено робочу документацію (проект), в якій передбачено виконання комплексу робіт по монтажу систем пожежної безпеки багатоповерхового житлового комплексу з вбудовано-прибудованими приміщеннями соціально-побутового, торговельного, адміністративного призначення та об`єктами соціальної інфраструктури за адресою: м. Одеса, вул. Івана Франка, 40 секція 1.1-1.4., зокрема: автоматизації систем внутрішнього протипожежного водопроводу та проти димного захисту; систем блисковкозахисту; автоматичної установки систем протипожежної сигналізації та оповіщення про пожежу; системи димо- та тепловидалення і підпору повітря; системи пожежогасіння.

Так, після укладення Договору, Сторонами було складено та затверджено Локальні кошториси № 2-1-1, № 2-1-2, № 2-1-3, № 2-1-4, № 2-1-5, № 2-1-6, № 2-1-7, відповідно до кожного з етапів виконання робіт, а також, затверджено договірну ціну (Додаток № 1 до Договору).

Відповідно до п.4.2. Договору забезпечення необхідними матеріальними ресурсами та обладнанням для виконання робіт є обов`язком Субпідрядника, за винятком наступних матеріальних ресурсів поставка яких є обов`язком Генпідрядника: датчики положення пожежного крана (ДППК-50, ДППК-25); вентилятори (вентилятор димовидалення ВДРДВ - 7.1.3-19М, 22т.м3/ч, 1100Па, 1500об/хв, 11кВт, 380V; вентилятор осьовий ВО-15-320-5, 12т.м3/ч, 1100Па, 1500 об/хв, 5,5 кВт, 380V); стакани (стакан монтажний СПУ2-03 з клапаном СПУ-03); клапани зворотні (клапан зворотній КО.000-03, Д.500мм; клапан зворотній КО.000-06, Д.710мм); гнучкі вставки (гнучка вставка ГВ.К.500-01.00-03, д.500 мм; гнучка вставка ГВ.К.710-01.00-06, д.710 мм); грати захисні з боку всмоктування д.710.

У відповідності з умовами цього договору, позивачем від ТОВ «СТІКОН» протягом серпня 2022 року було отримано авансовий платіж на закупівлю матеріалів для виконання робіт по монтажу систем пожежної безпеки багатоповерхового житлового комплексу з вбудовано-прибудованими приміщеннями соціально-побутового, торговельного, адміністративного призначення та об`єктами соціальної інфраструктури за адресою: м. Одеса, вул. Івана-Франка, 40 секція 1.1-1.4 на загальну суму 160 000,00 грн., в тому числі, зокрема, на суму 50 000,00 грн. - платіжне доручення № 3834 від 29.08.2022 р., на суму 30 000,00 грн. - № 3897 від 31.08.2022 р., на суму 10 000,00 грн. - № 3901 від 31.08.2022 р., на суму 30 000,00 грн. - № 3755 від 23.08.2022 р., на суму 40 000,00 грн. - № 16735 від 25.08.2022 р.

На підставі першої події (отримання грошових коштів - авансу) позивачем було складено податкові накладні від 29.08.2022 р. №237, від 31.08.2022 р. №260, від 31.08.2022 р. №261, від 23.08.2022 р. №209, від 25.08.2022 р. №223 на загальну суму 160 000,00 грн., у т.ч. ПДВ 26 666,67 грн.

За рахунок частини грошових коштів, отриманих від ТОВ «СТІКОН» у якості авансу на закупівлю обладнання та матеріалів (на підставі якого й подавались на реєстрацію зупинені ПН), ТОВ «УКРТЕХБЕЗПЕКА ЛТД» протягом серпня 2022 р. було придбано обладнання та матеріали, необхідні для виконання робіт за Договором на загальну суму 124 899,64 грн. у т.ч. ПДВ 20 816,6 грн., зокрема, блок комутації адресний БКА-220, блок сполучення адресний БСА, повітропровід прямокутний (0,7оц), заглушка прямокутна (0,7ц), фланець прямокутний, прилад розширення об`єднаний з джерелом живлення, 8 кільця, вбудовані ізолятори ППКП-П(8)к, що підтверджується наданими позивачем документам на придбання, а також сертифікатами відповідності.

Вказані вище матеріали та обладнання доставлялись за допомогою поштового оператора ТОВ «Нова Пошта» та зберігались за адресою: м. Одеса, вул. Люстдорфська дорога, буд.101, що підтверджується наданими позивачем доказами, наявними в матеріалах справи.

Суд також звертає увагу на те, що Товариством від ТОВ «СТІКОН» протягом вересня 2022 року було отримано авансовий платіж на закупівлю матеріалів для виконання робіт по монтажу систем пожежної безпеки багатоповерхового житлового комплексу з вбудовано-прибудованими приміщеннями соціально-побутового, торговельного, адміністративного призначення та об`єктами соціальної інфраструктури за адресою: м. Одеса, вул. Івана-Франка, 40 секція 1.1-1.4 на загальну суму 60 000,00 грн., в тому числі, зокрема, на суму 30 000,00 грн. - платіжне доручення № 4287 від 16.09.2022 р., на суму 30 000,00 грн. - платіжне доручення № 4341 від 19.09.2022 р.

На підставі першої події (отримання грошових коштів - авансу) було складено податкові накладні від 16.09.2022 р. № 155, від 19.09.2022 р. № 172 на загальну суму 60 000,00 грн. у т.ч. ПДВ 10 000,00 грн., які було зареєстровано в ЄРПН, що на думку суду, вже само по

собі є доказом відсутності ознак ризиковості у господарських операціях між позивачем та ТОВ «Стікон» на виконання умов договору субпідряду № 03/08-21 від 03.08.2021 року.

За рахунок вказаних грошових коштів, а також, частини авансу, який було перераховано раніше, ТОВ «УКРТЕХБЕЗПЕКА ЛТД» протягом жовтня 2022 р. було придбано матеріали та обладнання на загальну суму 130 562,00 грн., у т.ч. ПДВ 21 760,00 грн, зокрема, сповіщувачі пожежні димові оптичні точкові адресні СПДОТА (документи на придбання, а також сертифікати відповідності надані позивачем та наявні в матеріалах справи).

Протягом серпня 2022 року ТОВ «УКРТЕХБЕЗПЕКА ЛТД» було частково виконано роботи на адресу контрагента, по передплаті якого Товариство й подавало на реєстрацію податкові накладні від 29.08.2022 р. №237, від 31.08.2022 р. №260, від 31.08.2022 р. №261, від 23.08.2022 р. №209, від 25.08.2022 р. №223.

Однак, на даний час роботи за Договором № 03/08-21 від 03.08.2021 р. ще не завершено, вказане вище обладнання та матеріали монтуються.

Таким чином, ТОВ «Укртехбезпека Лтд» було отримано передплату за Договором № 03/08-21 від 03.08.2021 р., за рахунок якої Товариством було придбано матеріали та обладнання необхідне для виконання робіт, відповідно до робочої документації, розробленої ТОВ «Укртехбезпека ЛТД».

Отже, встановлені вище обставини та надані позивачем докази свідчать про існування господарських операцій, які за формою (зовнішнім вираженням) підпадають під визначення реальних, тобто таких, що не мають ознак ризиковості.

При цьому, судом встановлено, що ТОВ «Укртехбезпека Лтд» було надано на адресу комісії ГУ ДПС в Одеській області всі необхідні документи, які розкривають зміст та обсяг вчинених господарських операцій, інформація щодо яких була відображена у податкових накладних від 29.08.2022 р. №237, від 31.08.2022 р. №260, від 31.08.2022 р. №261, від 23.08.2022 р. №209, від 25.08.2022 р. №223.

У спірних рішеннях від 03.11.2022 року №7560017/42832982, №7560016/42832982, №7560015/42832982, №7560014/42832982, №7560013/42832982 контролюючий орган вказує на відмову у реєстрації податкових накладних з підстав ненадання позивачем копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойси, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

При цьому, контролюючий орган, після отримання від позивача письмових пояснень з доданими документами, на адресу позивача жодних запитів щодо недостатності документів, або їх невідповідності чинному законодавству України для прийняття рішення в рамках розглядуваних пояснень не надав.

Беручи до уваги викладене, суд зазначає, що спірні рішення містять лише загальні твердження без зазначення, які саме документи складені з порушенням законодавства, які вимоги законодавства порушено при складанні документів та яких документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Таким чином, суд доходить висновку, що посилання на вказані підстави в обґрунтування прийняття рішень про відмову у реєстрації податкових накладних, за умови не наведення комісією доказів того, що подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності зазначеної у них інформації, свідчить про протиправність таких рішень.

При юридичній оцінці рішень про відмову в реєстрації податкових накладних суд також враховує, що у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних не було зазначено перелік документів, необхідних для їх реєстрації. З врахуванням цієї обставини невідповідність вимог контролюючого органу в квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних щодо надання документів правовій визначеності виключала для контролюючого органу можливість прийняття негативного для позивача рішення з підстав невиконання ним вимог.

Можливість виконання платником податків обов`язку надати документи, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного переліку цих документів. Хоча перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, визначено Порядком №520, конкретний перелік таких документів може залежати, зокрема від змісту операції з постачання, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки.

Суд звертає увагу, що загальними вимогами, яким повинен відповідати акт індивідуальної дії, як акт правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість. В разі не зазначення в індивідуальному акті підстав його прийняття (фактичних і юридичних), чітких та зрозумілих мотивів його прийняття такий акт не може вважатися правомірним.

З огляду на неконкретність вимог контролюючого органу щодо надання документів, рішення про відмову в реєстрації податкових накладних не відповідають критерію обґрунтованості.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 05 січня 2021 року у справі №640/11321/20, від 05 січня 2021 року у справі №640/10988/20, від 16 квітня 2019 року у справі №826/10649/17 (касаційне провадження №К/9901/4895/19), від 28 жовтня 2019 року у справі №640/983/19 (касаційне провадження №К/9901/23858/19).

З матеріалів справи вбачається, що первинні документи, оформлені позивачем в рамках господарських відносин із контрагентом, копії яких надані разом із повідомленнями для прийняття рішення щодо реєстрації податкових накладних, складених у відповідності до вимог законодавства, є первинними документами, які засвідчують факт виконання позивачем та його контрагентом господарських зобов`язань.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних від 03.11.2022 року №7560017/42832982, №7560016/42832982, №7560015/42832982, №7560014/42832982, №7560013/42832982 не відповідають критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, та порушують права позивача як платника податку, а тому з метою повного та ефективного захисту порушених прав останнього суд вважає за необхідне визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних від 03.11.2022 року №7560017/42832982, №7560016/42832982, №7560015/42832982, №7560014/42832982, №7560013/42832982.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні: від 29.08.2022 р. №237, від 31.08.2022 р. №260, від 31.08.2022 р. №261, від 23.08.2022 р. №209, від 25.08.2022 р. №223 в Єдиному реєстрі податкових накладених суд зазначає, що відповідно до пунктів 19, 20 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

За таких обставин та враховуючи той факт, що рішення про відмову в реєстрації податкових накладних визнані судом протиправними та скасовані, з урахуванням положень пунктів 19, 20 Порядку №1246, а також абзацу 9 пункту 201.10 статті 201 ПК України, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог щодо зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних спірну податкові накладні від 29.08.2022 р. №237, від 31.08.2022 р. №260, від 31.08.2022 р. №261, від 23.08.2022 р. №209, від 25.08.2022 р. №223 датою їх фактичного подання.

В даному випадку, зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та є належним способом захисту порушеного права.

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок («Лелас проти Хорватії», заява № 55555/08, п. 74, вiд 20 травня 2010 року, і «Тошкуце та iншi проти Румунії», заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах («Онер`плдiз проти Туреччини», п.128, та «Беєлер проти Італії», п. 119).

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків («Лелас проти Харватії», п. 74).

Орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навiвши обгрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, вiд 1 липня 2003 року).

Рішенням ЄСПЛ у Справі «Рисовський проти України» (заява № 29979/04), прийняте 20.10.2011 року (набуло статусу остаточного 20.01.2012 року) встановлено було наступне:

1. Державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб, у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права,

2. На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси

3. Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам.

4. Потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків.

5. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися коштом осіб, яких вони стосуються.

6. У контексті скасування помилково наданого права на майно принцип «належного урядування» може не лише покладати на державні органи обов`язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку, а й потребувати виплати відповідної компенсації чи іншого виду належного відшкодування колишньому добросовісному власникові.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішенняу справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

В пункті 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бендерський проти України» від 15 листопада 2007 року, заява № 22750/02, зазначено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися в світлі обставин кожної справи.

Згідно зі статтею 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Однак, відповідач як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів на підтвердження правомірності прийнятих рішень.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх рішень та доказів, наданих позивачем, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Розподіл судових витрат

Позивач також просить стягнути з відповідачів на його користь, у тому числі, витрати на оплату професійної правничої допомоги у розмірі 20 000,00 грн. та витрати на копіювання та друк документів у розмірі 22 757,60 грн.

При вирішенні питання щодо розподілу витрат на професійну (правничу) допомогу суд, відповідно до положень ч.5, ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ч.5 ст.242 КАС України враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права.

Так, у відповідності до висновків Верховного Суду, які викладені у постанові від 15 травня 2018 року у справі №821/1594/17, вирішуючи питання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, суд виходить з того, що компенсація таких витрат здійснюється у порядку, передбаченому статтею 134 КАС України, яка не обмежує розмір таких витрат.

За змістом статті 134 КАС України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Як вбачається з аналізу наведених правових норм, документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. При цьому, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

Цей висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21 березня 2018 року у справі №815/4300/17, від 11 квітня 2018 року у справі №814/698/16.

Судом встановлено, що 30.10.2022 року між Адвокатським об`єднанням «ІНТЕЛЛЕКС» та ТОВ «Укртехбезпека ЛТД» укладений договір про надання правової (правничої) допомоги.

Пунктом 5.1 Договору про надання правової (правничої) допомоги від 30.10.2022 р. передбачено, що вартість наданих послуг визначається окремою угодою або актом (-ами) приймання передачі наданих послуг (виконання робіт) до цього Договору.

Так, актом здачі-приймання робіт (надання послуг) № 007 від 31.01.2023 р. визначено вартість наданих послуг у розмірі 20 000,00 грн., а саме: консультування та підготовка пояснень до податкових накладних, реєстрацію яких було зупинено - 3000,00 грн. (3 год.); збір та аналіз доказів (досліджено 1746 стор.), аналіз правових позицій Верховного Суду - 6 000,00 грн. (6 год.); складання та подання до суду адміністративного позову - 8000,00 (8 год.); складання та подання відповіді на відзив - 3000,00 грн. (3 год.).

На підтвердження понесених витрат на правничу допомогу позивачем надано копія рахунку №7 від 31.01.2023 р. на суму 20000,00 грн.

Однак, слід зазначити, що згідно з ч. 9 ст. 139 КАС України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

При визначенні суми відшкодування судових витрат суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

У застосуванні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката суд користується досить широким розсудом, який, тим не менш, повинен ґрунтуватися на критеріях, визначених у частині п`ятій статті 134 КАС України. Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, яка вказує на неспівмірність витрат, доказів та обґрунтування невідповідності заявлених витрат цим критеріям.

З огляду на викладене, вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката.

У постанові Верховного Суду від 25 травня 2021 року у справі № 640/2076/19 зазначено, що КАС України у редакції, чинній з 15.12.2017 року, імплементував нову процедуру відшкодування витрат на професійну правову допомогу, однією з особливостей якої є те, що відшкодуванню підлягають витрати, незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено, безвідносно до наявності в матеріалах справи відповідних платіжних документів. Подібний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 21 січня 2021 року у справі № 280/2635/20 і постанові Верховного Суду від 15 квітня 2021 року у справі № 160/6899/20.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі «Баришевський проти України» (Заява № 71660/11), пункті 80 рішення у справі «Двойних проти України» (Заява № 72277/01), пункті 88 рішення у справі «Меріт проти України» (заява № 66561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

У справі «East/West Alliance Limited» проти України» Європейський суд з прав людини, оцінюючи вимогу заявника щодо компенсації витрат у розмірі 10% від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір був обґрунтованим. Суд зазначив, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд, не може бути обов`язковою для суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також чи була їх сума обґрунтованою.

Суд звертає увагу на те, що суд під час вирішення питання щодо розподілу судових витрат зобов`язаний оцінити рівень витрат на правничу допомогу обґрунтовано у кожному конкретному випадку, тому, суд вважає, що заявлений представником позивача до відшкодування розмір правничої допомоги є завищеним та таким, що підлягає зменшенню.

Суд вважає, що визначений представником позивача розмір понесених судових витрат на правничу допомогу не співмірний із складністю справи, яка розглядалась в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи. При цьому, на момент відкриття провадження по справі, судом встановлено можливість розгляду справи на підставі наявних матеріалів справи, які були достатніми для прийняття рішення по даній справі та не потребували надання учасниками справи додаткових обґрунтувань, пояснень та доказів по справі.

Відтак, суд доходить висновку, що на користь позивача необхідно стягнути витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000,00 грн., які підлягають компенсації позивачеві за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів.

Окрім цього, позивач зазначає, що ним були понесені витрати на копіювання та друк великого обсягу документів (позову, додатків до нього, інших заяв за кількістю учасників справи) у розмірі 22 757,60 грн. із розрахунку: копіювання та друк адміністративного позову із додатками за кількістю учасників справи: 5238 арк. х 4,00 грн. = 20 952,00 грн.; копіювання та друк відповіді на відзив за кількістю учасників справи: 51 арк. х 4,00 грн. = 204,00 грн.; копіювання та друк клопотання про стягнення судових витрат із додатками за кількістю учасників справи: 21 арк. х 4,00 грн. = 84 грн.; копіювання додатків до відповіді на відзив за кількістю сторін: 345 арк. х 4,00 грн. = 1380,00 грн.; надсилання відповіді на відзив сторонам по справі: 137,6 грн. Всього - 22 757,60 грн.

Як вказує позивач, вартість на копіювання та друк документів (із розрахунку за 1 аркуш) визначалась на підставі квитанцій, які було надано копіювальним центром від 19.12.2022 р.

Частиною 1 ст.132 КАС України встановлено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За приписами ч. 3 ст. 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:

1) на професійну правничу допомогу;

2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду;

3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз;

4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;

5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Згідно із ч. 1 ст. 138 КАС України розмір витрат, пов`язаних з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів та вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою справи до розгляду, встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Відповідно до ч.7 ст.139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Як зазначає позивач ним були понесені витрати на копіювання та друк

великого обсягу документів (позову, додатків до нього, інших заяв за кількістю учасників справи) у розмірі 22 757,60 грн.

На підтвердження витрат, пов`язаних з технічним копіюванням та друком документів наданих до суду, позивачем надані, зокрема, квитанції Копіцентру, з якості копій яких неможливо достовірно встановити суми вартості наданих послуг, зазначених у даних квитанціях.

При цьому суд зазначає, що частиною 4 статті 138 КАС України визначено, що граничний розмір компенсації витрат, пов`язаних з проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Додатком до постанови Кабінету Міністрів України від 27.04.2006 року №590 «Про граничні розміри компенсації витрат, пов`язаних з розглядом цивільних, адміністративних та господарських справ, і порядок їх компенсації за рахунок держави» (в редакції постанови від 28.02.2018 року №155) встановлено, що витрати, пов`язані з проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи, не можуть перевищувати 50 відсотків розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за сукупність дій, необхідних для розгляду справи. Станом на 01.02.2023 року 50 відсотків розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 342, 00 грн. Таким чином, компенсація суми витрат позивачу, пов`язаних з вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи не може перевищувати зазначеної суми.

Однак, вивчення вжитого законодавцем термінологічного ряду у п. 5 ч. 3 ст. 132 КАС України призводить до висновку, що під час адміністративного судочинства можуть проводитися певні процесуальні дії.

Відсутність нормативно закріпленого переліку необхідних для розгляду справи оплатних дій спонукає до наукової дискусії і неоднозначної правозастосовної практики визначення цього різновиду судових витрат. Судова практика свідчить про те, що до витрат на вчинення інших дій, необхідних для розгляду справи, відносять витрати на: опублікування судових викликів чи повідомлень через друкований засіб масової інформації у справах зі скороченими строками розгляду; опублікування виклику через друковані засоби масової інформації відповідача, третіх осіб, свідків, місце фактичного проживання (перебування) яких невідоме; проведення допиту свідка за місцем його проживання або в місці його перебування; проведення огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпечення доказів.

Проте, суд наголошує, що розгляд цієї справи здійснювався у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, на підставі наявних матеріалів у справі, під час розгляду цієї справи суд не вчиняв додаткових процесуальних дій, необхідних для розгляду цієї справи.

Водночас подача позивачем позовної заяви, додатків до неї, додаткових письмових доказів, відповіді на відзив, інших заяв та клопотань за кількістю учасників справи є реалізацією ним своїх прав на звернення до суду та на судовий захист порушеного права у сфері податкових правовідносин, та не є вчиненням ним процесуальних дій або підготовкою справи до розгляду, які вчиняє безпосередньо суд.

Тому, суд відмовляє позивачу у задоволенні його клопотання про стягнення витрат на копіювання та друк великого обсягу документів (позову, додатків до нього, інших заяв за кількістю учасників справи) у розмірі 22 757,60 грн.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявної у матеріалах справи платіжної інструкції № 2648 від 15.12.2022 року, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у загальному розмірі 14 886,00 грн. Відтак, враховуючи розмір задоволених позовних вимог, суд присуджує на користь позивача судові витрати у загальному розмірі 14 886,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 173-183, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області №189365 від 19.08.2022 року про відповідність/невідповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» п.8 критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області № 7560017/42832982 від 03.11.2022 року про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 237 від 29.08.2022 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області №7560016/42832982 від 03.11.2022 року про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 209 від 23.08.2022 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області №7560015/42832982 від 03.11.2022 року про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 260 від 31.08.2022 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області №7560014/42832982 від 03.11.2022 року про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 261 від 31.08.2022 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області №7560013/42832982 від 03.11.2022 року про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 223 від 25.08.2022 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні: № 237 від 29.08.2022 року, № 209 від 23.08.2022 року, № 260 від 31.08.2022 року, № 261 від 31.08.2022 року та № 223 від 25.08.2022 року, подані товариством з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» датою їх фактичного надходження на реєстрацію.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» суму сплаченого судового збору в розмірі 11 164 грн. 50 коп. (одинадцять тисяч сто шістдесят чотири гривні п`ятдесят копійок).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» суму сплаченого судового збору в розмірі 3721 грн. 50 коп. (три тисячі сімсот двадцять одна гривня п`ятдесят копійок).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» суму судових витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 7 500 грн. 00 коп. (сім тисяч п`ятсот гривень нуль копійок).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» суму судових витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 2 500 грн. 00 коп. (дві тисячі п`ятсот гривень нуль копійок).

Рішення набирає законної сили згідно ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 та п.15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено, згідно ст.295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Укртехбезпека Лтд» (вул. Середньофонтанська, буд. 32, м. Одеса, 65079, ).

Відповідач: Головне управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044, код ЄДРПОУ ВП 44069166).

Відповідач: Державна податкова служба України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ).

Суддя С.О. Cтефанов