Справа № 640/2803/20
Суддя: Хоменко В. С.
Дата ухвалення: 2023-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 640/2803/20
Провадження № 2-а/752/100/23
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

02 лютого 2023 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

у лютому 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із вказаним позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, оформлене протоколом № 4/93 від 26.02.2019 року в частині пункту 10.9.4 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 30.08.2018 року №08/231-2612/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_1 »;

- зобов`язати Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_1 » від 30.08.2018 року №08/231-2612/ПР, навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини 11 статті 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назви інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку частини 5 статті 30 Регламенту Київської міської ради»;

- зобов`язати Київську міську раду прийняти рішення про затвердження та передання у власність земельної ділянки кадастровий номер :90:066:0237, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 .

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачі та їх структурні підрозділи як органи місцевого самоврядування, реалізовуючи свої повноваження щодо розпорядження земельними ділянками комунальної форми власності, зобов`язані керуватися не лише Регламентом Київської міської ради, а й нормами Земельного кодексу України, яким визначено вичерпний перелік підстав, за наявності яких може бути відмовлено у затвердженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

ОСОБА_1 стверджує, що посилання Київської міської ради на те, що Постійною комісією не було погоджено проект рішення є безпідставними, оскільки законодавством закріплено обов`язок ради на пленарному засіданні розглянути проект рішення та прийняти рішення або про передачу земельної ділянки, або про відмову в передачі, відтак погодження чи непогодження такого проекту рішення Постійними комісіями, до компетенції яких не віднесено вирішення питань регулювання земельних відносин, не може нівелювати такий обов`язок.

У зв`язку з викладеним, позивач просив позов задовольнити.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.02.2020 року відкрито провадження в справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (т.1, а.с. 54, 54 зворот).

10.03.2020 року до Окружного адміністративного суду м. Києва надійшов відзив на вказаний адміністративний позов від представника Київської міської ради зазначив, що протокол постійної комісії не є рішенням (нормативно-правовим актом чи правовим актом індивідуальної дії) суб`єкта владних повноважень у сфері публічно-правових відносин, а тому не може вважатися актом індивідуальної дії в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, тому не породжує для позивача правових наслідків та, відповідно, не порушує його права та інтереси; водночас, Київська міська рада вважає обґрунтованим висновок Постійної комісії про невідповідність проекту рішення Київської міської ради про передачу позивачу у власність земельної ділянки, зауважуючи, що вирішення питання регулювання земельних відносин належить до виключних повноважень Київської міської ради, що здійснюється нею на її пленарних засіданнях (т.1, а.с. 59-64).

11.03.2020 року до Окружного адміністративного суду м. Києва надійшов відзив на адміністративний позов ОСОБА_1 від представника Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у відзиві на позовну заяву вказав, що у спірних правовідносинах діяв в межах повноважень та відповідно до законодавства; згідно норм Регламенту КМР та КМДА Департамент не наділений правом проставляти підписи на оригіналах проектів рішень Київської міської ради, а також відмітки відповідно до статті 30 Регламенту КМР, оскільки суб`єктом подання зазначених норм є заступник голови, до відання якого відносяться питання землекористування (т.1, а.с. 65-70).

25.03.2020 року до Окружного адміністративного суду м. Києва надійшла відповідь представника ОСОБА_1 на відзив Київської міської ради, в якому адвокат Ковальчук А.С. висловила свою незгоду з доводами останньої стосовно того, що оскаржуване рішення Постійної комісії про відхилення проекту рішення Київської міської ради про передачу йому у власність земельної ділянки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а також вказав на те, що це рішення унеможливлює розгляд Київською міською радою на її пленарному засіданні проекту рішення про передачу йому у власність земельної ділянки, що призвело до обмеження його права на отримання цієї земельної ділянки у власність (т.1, а.с. 79-83).

Крім того, 25.03.2020 року до Окружного адміністративного суду м. Києва надійшла відповідь представника ОСОБА_1 на відзив Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому адвокат Ковальчук А.С. зазначає про те, що Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) може бути суб`єктом подання проектів рішень як один із структурних підрозділів, що забезпечує виконання повноважень Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у сфері земельних відносин відповідно до ч. 1 ст. 26 Регламенту Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (т.1, а.с. 88-93).

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.11.2021 року закрито провадження у справі в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, оформлене протоколом №4/93 від 26.02.2019 року в частині пункту 10.9.4 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 30.08.2018 року №08/231-2612/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_1 » (т.1, а.с. 105-108).

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.11.2021 року позов задоволено частково: зобов`язано Департамент земельних ресурсів виконавчого органу КМР (КМДА) за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення КМР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_1 » від 30.08.2018 року № 08/231-2612/ПР, навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини 11 статті 30 Регламенту Київської міської ради» та навпроти назви інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку частини 5 статті 30 Регламенту Київської міської ради», якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені. У задоволенні позову в іншій частині позовних вимог - відмовлено (т.1, а.с. 109-113, 113 зворот).

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 року рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.11.2021 року скасовано та ухвалено постанову, якою провадження в указаній справі закрито. Роз`яснено позивачу, що справа № 640/2803/20 підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а також, що він має право протягом десяти днів з дня отримання копії цієї постанови звернутися до суду із заявою про направлення цієї справи за встановленою юрисдикцією (т.1, а.с. 207-214).

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.08.2022 року вищезазначена справа передана для розгляду до Голосіївського районного суду м. Києва (т.1, а.с. 229-231).

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С. від 17.10.2022 року вказану справу прийнято до свого провадження. Розгляд справи визначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (т.1, а.с. 240).

30.11.2022 року до Голосіївського районного суду м. Києва від представника Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшли додаткові пояснення на позовну заяву ОСОБА_1 , в яких вказано про те, що Департамент не наділений правом проставляти підписи на оригіналах проектів рішень Київської міської ради, а також відмітки відповідно до ст. 30 Регламенту Київської міської ради (т.2, а.с. 1-7).

Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Судом встановлено, що 11.03.2016 року позивач як учасник бойових дій (учасник антитерористичної операції) звернувся до Київської міської ради із заявою про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки площею 0,10 га для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яку Київською міською радою зареєстровано за №08/В-2953 (справа К-26658) (т.1, а.с. 16).

14.04.2016 року ОСОБА_1 повідомив Київську міську раду про розробку документації із землеустрою, оскільки в місячний термін з дня реєстрації заяви №08/В-2953 від 11 березня 2016 року Київська міська рада не надала ані дозволу на розроблення документації із землеустрою, ані вмотивованої відмови у його наданні (т.1, а.с. 17) і цього ж дня замовив розроблення документації із землеустрою без отримання дозволу фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 шляхом укладення з останнім договору №14/04-16 на створення/передачу технічної документації (т.1, а.с. 18-19, 20-21).

13.05.2017 року Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) складено висновок №16-1605-В про погодження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки гр. ОСОБА_1 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у Голосіївському районі м. Києва (т.1, а.с. 22).

13 березня 2018 року Головним управлінням Держгеокадастру у м. Києві позивачу погоджено проект землеустрою без зауважень та складено висновок № 2149/0/80-18 про розгляд проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_1 (т.1, а.с. 23).

30 серпня 2018 року Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підготовлено проект рішення Київської міської ради «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_1 (справа А-22511), який направлено для подальшого розгляду до відповідних комісії Київської міської ради (т.1, а.с. 24-25).

Проектом указаного рішення передбачалося, зокрема:

- внести зміни до «Програми розвитку зеленої зони міста Києва до 2010 року та концепції формування зелених насаджень в центральній частині міста», затвердженої рішенням Київської міської ради від 19.07.2005 року № 806/3381, виключивши з переліку озеленених територій, що резервуються для розвитку мережі зелених насаджень загального користування на період після 2010 року (таблиця № НОМЕР_1 «Біля села Чапаєвка») земельну ділянку площею 0,0874 га у АДРЕСА_1 ;

- затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_1 (категорія земель - землі житлової та громадської забудови, код КВЦПЗ 02.01 справа №А-22511);

- передати громадянину ОСОБА_1 , за умови виконання пунктів 4 цього рішення, у приватну власність земельну ділянку площею 0,0874 га (кадастровий номер :90:066:0237) для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_1 із земель комунальної власності територіальної власності міста Києва.

Відповідно до протоколу засідання Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 26.02.2019 року № 4/93, за наслідками розгляду згаданого проекту рішення Київської міської ради цей проект відхилено, у зв`язку з тим, що земельна ділянка відноситься до озеленених територій, що резервуються для розвитку мережі зелених насаджень загального користування відповідно до Програми розвитку зелених насаджень зеленої зони м. Києва до 2010 року та концепції формування зелених насаджень в центральній частині міста, затверджених рішенням Київської міської ради від 19.07.2005 року №806/3381 (зі змінами) (т.1, а.с. 41-42).

Листом від 05 серпня 2019 року № 08/28/281-1207 Постійною комісією повідомлено про результати розгляду проекту рішення Київської міської ради та причини його відхилення (т. 1, а.с. 39-40).

Не погоджуючись із відхиленням проекту рішення Київської міської ради ПР-17218, ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, зазначаючи про порушення свого права на землю, у зв`язку з фактичною подальшою відмовою у передачі Київською міською радою земельної ділянки комунальної власності, площею 0,0874 га (кадастровий номер :90:066:0237) для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_1 йому в приватну власність.

Частинами 1,6 ст. 116 ЗК України визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

За змістом ч. 7 ст. 118 ЗК України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб`єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Відповідно до ч. 9 ст. 118 ЗК України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

За змістом ст. 9 ЗК України до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема: розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

Згідно з ч. 15 ст. 46 та ч. 15 ст. 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Отже, Київська міська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє територіальну громаду м. Києва та від її імені і в її інтересах здійснює функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та законами України, в тому числі і з вирішення питань про надання землі у власність громадянам.

Порядок діяльності Київської міської ради, її органів, секретаріату та його посадових осіб, а також депутатів Київської міської ради, порядок скликання сесій та призначення пленарних засідань Київської міської ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття Київською міською радою рішень, порядок формування і організації роботи постійних та тимчасових контрольних комісій, а також участі депутатських фракцій у роботі Київської міської ради встановлено Регламентом Київської міської ради, затвердженим рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 року № 579/579 (далі також - Регламент).

Відповідно до ч. ч. 1,5 та 10 ст. 11 Регламенту постійні комісії Київської міської ради є органами Київської міської ради, що обираються з числа її депутатів для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до їх відання, здійснення контролю за виконанням рішень Київської міської ради та актів її виконавчого органу (Київської міської державної адміністрації). Постійні комісії Київської міської ради є підзвітними Київської міської ради та відповідальними перед нею.

Постійні комісії Київської міської ради попередньо розглядають та приймають висновки з питань, що вносяться на розгляд Київської міської ради, розробляють проекти рішень, а також здійснюють контроль за виконанням рішень Київської міської ради, актів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації).

За результатами опрацювання питань постійні комісії Київської міської ради більшістю голосів від загального складу комісії приймають висновки і рекомендації, що викладаються у протоколі засідання комісії. Протоколи засідань комісії підписуються головою і секретарем комісії. У разі відсутності голови комісії або неможливості виконання ним своїх обов`язків протокол підписується першим заступником, заступником голови, а у разі їх відсутності - членом постійної комісії, що головував на засіданні. У разі відсутності секретаря комісії або неможливості виконання ним своїх обов`язків протокол підписується першим заступником, заступником голови, а в разі їх відсутності - визначеним комісією членом постійної комісії.

Згідно з ч. ч. 1 та 4 ст. 26 Регламенту постійні комісії Київської міської ради виступають суб`єктами подання проектів рішень.

Відповідно до ч. 5 ст. 26 Регламенту суб`єкт подання проекту рішення на зворотному боці останньої сторінки проекту рішення зазначає профільну постійну комісію та інші постійні комісії, до функціональної спрямованості яких належить попередній розгляд зазначеного проекту рішення.

Частиною 1 ст. 30 Регламенту визначено, що постійні комісії Київської міської ради (окрім профільної) протягом двадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київської міської ради опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення приймають висновок, яким:

1) підтримують проект рішення Київської міської ради без зауважень та підписують його;

2) підтримують проект рішення Київської міської ради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «із зауваженнями» або «з рекомендаціями»;

3) відхиляють проект рішення з відповідним обґрунтуванням; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «відхилено» із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

Як встановлено судом Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування щодо проекту рішення про надання позивачу у власність земельної ділянки є профільною постійною комісією Київської міської ради.

За приписами ч. 6 ст. 30 Регламенту профільна постійна комісія протягом тридцяти п`яти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київської міської ради опрацьовує його та за результатами розгляду проекту рішення приймає висновок, яким:

1) підтримує проект рішення Київської міської ради без зауважень та підписує його;

2) підтримує проект рішення Київської міської ради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка «із зауваженнями» або «з рекомендаціями»;

3) за згодою суб`єкта подання створює робочу групу постійної комісії для доопрацювання проекту рішення;

4) відхиляє проект рішення з відповідним обґрунтуванням та повертає його суб`єкту подання; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка «відхилено» із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

Висновок профільної постійної комісії викладається у протоколі засідання комісії.

Ураховуючи викладене, Постійна комісія з питань містобудування, архітектури та землекористування наділена повноваженнями давати відповідний висновок, зокрема, щодо відхилення проекту рішення Київської міської ради з відповідним обґрунтуванням.

Як установлено судом, Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування за результатами опрацювання прийняла рішення про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 30.08.2018 року №08/231-2612/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_1 », виклавши свій висновок про мотиви такого відхилення у протоколі засідання від 26.02.2019 року № 4/93.

Так, зокрема, проект відхилено з огляду на те, що земельна ділянка, про яку йдеться в проекті рішення, відноситься до озеленених територій, що резервуються для розвитку мережі зелених насаджень загального користування відповідно до Програми розвитку зеленої зони м. Києва до 2010 року та концепції формування зелених насаджень в центральній частині міста, затверджених рішенням Київської міської ради від 19.07.2005 року № 806/3381 (зі змінами).

Викладення мотивів відхилення проекту рішення Київської міської ради в протоколі Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 26.02.2019 року №4/93 спростовує доводи позивача про їх відсутність.

Матеріалами справи підтверджується, що розгляд вищевказаною Постійною комісією згаданого проекту рішення Київської міської ради відбувся з порушенням установленого ч. 6 ст. 30 Регламенту тридцяти п`ятиденного строку для його прийняття.

Так, проект рішення зареєстровано у Київській міській раді 30.08.2018 року, а його розгляд відбувся 26.02.2019 року, тобто майже через півроку з дня реєстрації.

Частиною 11 ст. 30 Регламенту передбачено, що у разі, якщо профільна постійна комісія протягом строку, встановленого ч. 6 цієї ст. 30 Регламенту, не розглянула проект рішення або не прийняла жодного з передбачених ч. 6 цієї ст. 30 Регламенту висновків, проект рішення вважається підтриманим профільною постійною комісією. В такому випадку профільна постійна комісія зобов`язана на вимогу суб`єкта подання протягом трьох днів направити йому оригінал проекту рішення. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання оригіналу проекту рішення подати його для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради. В такому разі суб`єкт подання самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку ч. 11 ст. 30 Регламенту», а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку «підтримано в порядку ч. 5 ст. 30 Регламенту».

Таким чином, проставлення відмітки «підтримано» на відповідному проекті рішення міської ради, дійсно, є можливим у випадку якщо проект рішення не було розглянуто відповідною постійною комісією у визначений ст. 30 Регламенту строк.

Зважаючи на те, що Постійною комісією з питань містобудування, архітектури та землекористування упродовж установленого ч. 6 ст. 30 Регламенту строку не було розглянуто проект вищевказаного рішення Київської міської ради та прийнято за результатами такого розгляду відповідне рішення, суд погоджується з доводами позивача, що такий проект рішення уважається підтриманим вищевказаною Постійною комісією відповідно до ч. 11 ст. 30 Регламенту, незважаючи на прийняття Комісією поза межами цього строку рішення про його відхилення.

За наведених обставин суд також погоджується з доводами позивача про обов`язок суб`єкта подання проекту рішення Київської міської ради, яким є Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) самостійно за власним підписом проставити на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку ч. 11 ст. 30 Регламенту», а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку «підтримано в порядку ч. 5 ст. 30 Регламенту».

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Регламенту управління правового забезпечення діяльності Київради протягом чотирнадцяти днів з дня отримання оригіналу проекту рішення від профільної постійної комісії чи суб`єкта подання (у випадках, передбачених ч.ч. 10-11 ст. 30 цього Регламенту) за результатами опрацювання проекту рішення:

1) погоджує проект рішення Київської міської ради та підписує його;

2) погоджує проект рішення Київської міської ради з наданням письмових рекомендацій; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви управління поряд із підписом начальника управління ставиться відмітка «з рекомендаціями»;

3) надає правовий висновок щодо невідповідності проекту рішення чи його окремих положень вимогам законодавства; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви управління поряд із підписом начальника управління ставиться відмітка «правовий висновок».

Частиною 3 ст. 31 Регламенту визначено, що якщо проект рішення було подано до управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради суб`єктом подання у порядку, передбаченому ч.ч. 10-11 ст. 30 цього Регламенту, та було погоджено управлінням правового забезпечення діяльності Київської міської ради, погоджений проект рішення разом із відповідними письмовими рекомендаціями управління (у разі наявності) не пізніше наступного дня після погодження направляється суб`єкту подання. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання проекту рішення подати його до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради для формування попереднього проекту порядку денного пленарного засідання Київради.

Відповідно до ч. ч. 7 та 8 ст. 31 Регламенту:

- якщо за результатами опрацювання проекту рішення, поданого суб`єктом подання у передбачених частинами десятою - одинадцятою статті 30 цього Регламенту випадках, управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради надало правовий висновок щодо невідповідності проекту рішення чи його окремих положень вимогам законодавства, проект рішення разом із відповідним правовим висновком не пізніше наступного дня після прийняття такого правового висновку направляється суб`єкту подання. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання проекту рішення подати його до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київської міської ради для формування попереднього проекту порядку денного пленарного засідання Київської міської ради;

- якщо управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради протягом строку, відведеного для опрацювання проекту рішення, не прийняло жодного з передбачених ч. 1 ст. 31 Регламенту рішень, проект рішення вважається погодженим управлінням правового забезпечення діяльності Київської міської ради. В такому випадку управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради не пізніше наступного дня після закінчення встановленого ч. 1 ст. 31 Регламенту строку зобов`язане направити проект рішення суб`єкту подання. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання проекту рішення подати його до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київської міської ради для формування попереднього проекту порядку денного пленарного засідання Київської міської ради. В такому випадку суб`єкт подання самостійно за своїм підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви управління відмітку «погоджено в порядку ч. 8 ст. 31 Регламенту».

Зі змісту викладених вище приписів Регламенту вбачається, що передачі проекту рішення для розгляду на пленарному засіданні Київської міської ради після проставлення суб`єктом подання проекту рішення Київської міської ради відмітки на цьому проекті «підтримано в порядку ч. 11 ст. 30 Регламенту» має передувати його розгляд управлінням правового забезпечення Київської міської ради упродовж визначеного Регламентом строку.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Рисовський проти України» (№29979/04) визнав низку порушень пункту 1 статті 6 Конвенції, статті 1 Першого протоколу до Конвенції та статті 13 Конвенції у справі, пов`язаній із земельними правовідносинами; в ній також викладено окремі стандарти діяльності суб`єктів владних повноважень, зокрема, розкрито елементи змісту принципу «належного урядування».

Принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб.

При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків.

За відсутності доказів проставлення Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) згаданої вище відмітки на проекті рішення Київради від 30.08.2018 року №08/231-2612/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_1 » та передачі цього проекту рішення на розгляд до управління правого забезпечення Київської міської ради, тобто дотримання названим Департаментом норм Регламенту, вимога позивача про зобов`язання Київської міської ради прийняти рішення про передачу позивачу земельної ділянки, є передчасною, тому задоволенню не підлягає.

При цьому, відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001 року рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994 року статтю 6 п.1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

За змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не доведено у встановленому законом порядку, що є обов`язковим в силу принципу змагальності, передбаченого ст. 12 ЦПК України, факту його правомірної поведінки, не спростовано тих обставин, на які позивач посилається в своєму позові. Розглядаючи справу, суд приймає лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, відповідачем Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не надано належних та допустимих доказів у розумінні ст. ст. 76-81 ЦПК України на підтвердження своїх заперечень і законності дій щодо не проставлення відмітки «підтримано» на відповідному проекті рішення міської ради.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору, відповідно положень п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Згідно ст. 141 ЦПК України з відповідача Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підлягає стягненню в дохід держави судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 76-89, 141, 258, 263-265, 270-279, 352, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії - задовольнити частково.

Зобов`язати Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_1 » від 30.08.2018 року №08/231-2612/ПР, навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини 11 статті 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назви інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку частини 5 статті 30 Регламенту Київської міської ради», якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені.

В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в дохід держави судовий збір в розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень 00 копійок).

Відомості щодо учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідачі: Київська міська рада, , юридична адреса: вул. Хрещатик, буд. 36, м. Київ, 01044;

Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), , юридична адреса: вул. Хрещатик, буд. 32-А, м. Київ, 01601.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.С. Хоменко