Справа № 725/747/23
Суддя: Брезіна Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 лютого 2023 р. м. Чернівці Справа № 725/747/23

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Брезіна Т.М., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області про зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

В поданому до суду адміністративному позові позивач просить суд винести рішення, яким зобов`язати Головне управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області виплатити йому заробітну плату в сумі 60559,37 грн та направити Головному управлінні Пенсійного фонду України довідку для нарахування пенсії або видати її ОСОБА_1 .

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що її слід залишити без руху, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 160 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно з ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Суд звертає увагу, що способи захисту прав та інтересів, визначені статтями 5, 19 КАС України, відповідно до яких кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

У позовній вимозі позивач просить суд, зокрема, зобов`язати Головне управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області виплатити йому заробітну плату в сумі 60559,37 грн, однак позивачем не сформовано позовну вимогу про оскарження рішень, дій чи бездіяльності відповідача щодо невиплати йому заробітної плати.

Крім того, позивач просить суд, зокрема, зобов`язати Головне управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області направити Головному управлінні Пенсійного фонду України довідку для нарахування пенсії або видати її ОСОБА_1 , однак позивачем не сформовано позовну вимогу про оскарження рішень, дій чи бездіяльності відповідача щодо отримання чи направлення до пенсійного органу відповідної довідки. Крім цього, вказана позовна вимога є нечіткою, оскільки позивач просить зобов`язати Головне управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області направити Головному управлінні Пенсійного фонду України довідку для нарахування пенсії або видати її ОСОБА_1 . Однак, позивач повинен обрати та вказати у прохальній частині позову один спосіб відновлення порушеного права.

Крім того, відповідно до п. 5 ч.1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Водночас, відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» від 01.07.2022 року № 2352-IX внесено зміни до ст. 233 КЗпП України, в якій визначено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)".

Таким чином, суд звертає увагу, що до спірних правовідносин застосовуються положення ст. 233 КЗпП України, яким визначено тримісячний строк звернення до суду з даним позовом про оскарження дій відповідача щодо виплати заробітної плати під час проходження публічної служби.

При цьому, суд наголошує, що вказаний строк починає свій перебіг з дня одержання позивачем письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні. Позивачем у позові посилається на довідку Головного управління ветеран орної медицини в Чернівецькій області від 04.04.2005 р. №139 про нараховану позивачу заробітну плату, однак не повідомляє суд коли саме він отримав вказану довідку, в якій невірно обраховано його заробітну плату. Отже, під час подання позову позивач не обґрунтував дотримання тримісячного строку звернення до суду з даним позовом, що унеможливлює перевірити дотримання позивачем вказаного строку.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд звертає увагу, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до ст. 4 Закону № 3674-VI за подання до суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2481 грн) і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (24810 грн).

За подання до суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (12405 грн).

За подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2481 грн). За подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Судом встановлено, що позивачем подано адміністративний позов в якому об`єднано дві вимоги (майнового та немайнового характеру). При цьому, суд звертає увагу, що за позовну вимогу про виплатити йому заробітну плату в сумі 60559,37 грн позивач звільнений в силу вимог п.1 ч.1 ст. 5 Закону № 3674-VI. Водночас, за подання позовної вимоги про зобов`язання відповідача направити Головному управлінні Пенсійного фонду України довідку для нарахування пенсії або видати її ОСОБА_1 , розмір судового збору становить 2684 грн (вимога немайнового характеру).

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють подальший розгляд справи, оскільки позивачем не дотримано вимог ст. 160 та ст. 161 КАС України. Тому в суду є достатньо підстав для залишення заяви без руху та надання строку для усунення недоліків, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута особі, яка її подала на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

У зв`язку з цим, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно:

- подати позовну заяву у новій редакції (для всіх учасників справи), в якій викласти чіткі позовні вимоги, у відповідності до положень ст.ст. 5, 19 КАС України, а саме сформувати позовні вимоги про оскарження рішень, дій чи бездіяльності відповідача;

- надати обґрунтування та докази щодо дотримання строку звернення до суду з даним позовом;

- надати докази сплати судового збору в сумі 2684 гривень.

На підставі наведеного та керуючись статтями 122-123, 169, 248 КАС України, суддя,-

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з моменту отримання даної ухвали шляхом приведення позовної заяви у відповідності до вимог, встановлених статтею 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.М. Брезіна