Справа № 420/20469/21
Суддя: Глуханчук О.В.
Дата ухвалення: 2023-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Глуханчука О.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, у якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 08.09.2021 року № 601 про застосування вiдносно старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 29.09.2021 року № 1177 о/с, яким старший лейтенант поліції ОСОБА_1 звiльнений зі служби в поліції відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію";

стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

Обґрунтування позовних вимог

Позивач свій позов мотивував тим, що наказом Департаменту патрульної поліції від 29.09.2021 року № 1177 о/с, він - старший лейтенант поліції ОСОБА_1 звільнений зі служби в поліції відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію». Підставою для звільнення послужив наказ Департаменту патрульної поліції від 08.09.2021 року № 601 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за вчинення дій, які підривають довіру до поліції та унеможливлюють подальше виконання обов`язків поліцейського.

Не погоджуючись із прийнятими наказами, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Як зазначає позивач, підставою для проведення службового розслідування та застосування до нього дисциплінарного стягнення стало учинення 16.06.2021 року у позаслужбовий час за адресою проживання: АДРЕСА_1 , нібито домашнього насильства відносно дружини ОСОБА_2 , внаслідок чого відносно нього винесений терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА № 142158 від 16.06.2021 року.

Позивач пояснював, що 16.06.2021 року за місцем тимчасового проживання за адресою : АДРЕСА_1 , між ним та його дружиною на ґрунті хвороби дитини та недостатності грошових коштів трапився конфлікт (сварка), в ході якого сторони конфлікту ображали один одного, без застосування фізичного насилля. Знаходячись в емоційно збудженому стані дружина ОСОБА_2 зателефонувала на лінію "102" та написала заяву до поліції. Старшим інспектором сектору поліцейської діяльності Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області були складені термінові заборонні приписи відносно кривдників: ОСОБА_1 серії НОМЕР_1 та ОСОБА_2 серії АА № 142157. Відповідно до змісту приписів, кожний з кривдників, а саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вчинив домашнє насильство у формі образ нецензурною лайкою іншого подружжя та їм обом заборонено в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою строком на 10 діб. Протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача ОСОБА_1 поліцейськими не складався.

Однак, позивач вказує та вважає, що терміновий заборонний припис відносно кривдника ОСОБА_1 серії АА № 142158 є протиправним, тому був оскаржений ним у судовому порядку.

На переконання позивача, службове розслідування проведено поверхнево та не об`єктивно, а посилання відповідача в наказі про застосування дисциплінарного стягнення за порушення ч. 2 ст. 19 Конституції України, ч. 3 ст. 11, п. п. 1 та 2 ч.1 ст. 18, п. п. 4 та 18 ч. 1 ст. 23, ст. 64 Закону України "Про Національну поліцію", ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1, п. 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, є незаконними та безпідставними.

Процесуальний рух справи

Ухвалою суду від 01 листопада 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою про витребування доказів від 01 листопада 2021 року суд витребував від Департаменту патрульної поліції належним чином засвідчену копію висновку та матеріалів службового розслідування відносно старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , які стали підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звiльнення зі служби в поліції.

23 листопада 2021 року відповідачем через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву з додатковими доказами витребуваними судом (а.с. 62-69, том 1).

Ухвалою суду від 29 грудня 2021 року, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 31 січня 2022 року 12 год. 20 хв.

У судовому засідання 31 січня 2022 року та 23 лютого 2022 року сторони у вступному слові надавали свої пояснення.

Наступне судове засідання було призначене на 28 лютого 2022 року 11 год. 30 хв.

У зв`язку з введенням на території України воєнного стану Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX, розгляд справи був відкладений.

У судове засідання, призначене на 23 серпня 2022 року, учасники справи не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином та своєчасно.

Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи у порядку письмового провадження (а.с. 22, том 2).

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За приписами ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до ч. 5 ст. 250 КАС України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

З урахуванням вищенаведеного, справу розглянуто в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

Позиція відповідача

Відповідно до відзиву відповідач проти задоволення позову заперечує, з позовними вимогами не погоджується, вважає їх безпідставними, з огляду на наступне.

Відповідач вказує, що на підставі зібраних під час службового розслідування матеріалів дисциплінарною комісією встановлено, що у позаслужбовий час 16.06.2021 року старший лейтенант поліції ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , разом з своєю дружиною ОСОБА_2 , вчиняв відносно останньої домашнє насильство. Оскільки дії старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 несли загрозу життю чи здоров`ю постраждалої особи, з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, відносно позивача було винесено терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА № -2158 від 16.06.2021.

Відповідач зазначив про системність скаржень ОСОБА_2 на дії Позивача щодо домашнього насильства.

Враховуючи, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 є діючими працівником патрульної поліції, який зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції, він повинен був усвідомлювати характер своїх дій та утриматись від таких. Проте, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 не дотримався норм професійної та службової етики, дискредитував високе звання поліцейського, що завдає шкоду у створенні позитивного іміджу органів правопорядку. Своїми діями старший лейтенант поліції ОСОБА_1 грубо порушив вимоги законів та нормативно-правових актів, дискредитував діяльність поліції, оскільки саме на органи Національної поліції покладено обов`язок вживати заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок вчинення кримінального, адміністративного правопорушення, а також вживати заходів для запобігання та протидії домашньому насильству або насильству за ознакою статі, а отже старший лейтенант поліції ОСОБА_1 вчинив діяння, яке суперечить покладеним на нього обов`язкам та підриває довіру до нього як до носія влади.

Дисциплінарною комісією також взята до уваги попередня поведінка старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , зокрема під час службового розслідування встановлено, що на підставі наказу УПП в Одеській області ДПП «Про призначення та проведення службового розслідування» від 01.07.2021 № 354 у відношенні старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 проводилось службове розслідування та відповідно до наказу УПП в Одеській області ДПП «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 01.08.2021 №432 до останнього застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Крім того, на підставі наказу УПП в Одеській області ДПП «Про призначення та проведення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 05.07.2021 № 362 у відношенні старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 проводилось службове розслідування та відповідно до наказу УПП в Одеській області ДПП «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 01.07.2021 № 354 до останнього застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Посилаючись на те, що поведінка працівника Національної поліції України завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам стража правопорядку, відповідач стверджує, що поведінка 16.06.2021 старшого лейтенанта поліпі ОСОБА_1 є проявом негідної поведінки в позаслужбовий час, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, а отже наявні підстави для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності та застосування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення.

Розглянувши подані учасниками справи заяви по суті справи і докази на їх обґрунтування, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, судом встановлено наступне.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 06.07.2017 року проходив службу в органах Національної поліції, з 18.09.2019 року на посаді інспектора взводу №2 роти №3 батальйону №1 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції; має звання старший лейтенант поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 08.09.2021 року №601 Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог частини другої статті 19 Конституції України, частини третьої статті 11, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, підпунктів 4, 18 пункту 1 статті 23, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, абзаців першого та другого пункту 1, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року № 1179, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, згідно з пунктом 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, до інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с. 14-15, 153-154 том 1).

Згідно розписки, із цим наказом позивач ознайомлений 29.09.2021 року.

Наказом Департаменту патрульної поліції Про особовий склад від 29.09.2021 року №1177 о/с відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію звільнено зі служби в поліції по управлінню патрульної поліції в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області (а.с. 13, 157 том 1).

Не погоджуючись із накладенням на нього дисциплінарних стягнень, згідно цих наказів, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Судом встановлено, що передумовою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стали такі обставини.

Судом встановлено, що наказом Департаменту патрульної поліції від 17.06.2021 року №1336, з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що виразилось у порушенні Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 09 листопада 2016 року № 1179, 16.06.2021 у позаслужбовий час у місті Одеса, призначено службове розслідування з відстороненням на час проведення службового розслідування від виконання службових обов`язків та вилученням службового посвідчення (а.с. 81-82, том 1).

01.07.2021 року ОСОБА_1 ознайомлений із цим наказом під розписку.

01.07.2021 року посадовими особами УПП в Одеській області складений Акт про відмову від надання пояснень, яким зафіксовано, що ОСОБА_1 відмовився надати пояснення в рамках службового розслідування події, що мала місце 16.06.2021 року за його участі (а.с. 117, том 1).

Наказом Департаменту патрульної поліції від 15.07.2021 року №1550 продовжено термін проведення службового розслідування, призначеного наказом від 17.06.2021 року №1336, на один місяць (а.с. 120, том 1).

Під час проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією було подано начальнику УПП в Одеській області доповідну записку щодо необхідності визначення рівня морально-ділових якостей та психо-емоційного стану, виявлення причин та умов, які мотивують (демотивують) інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону № 2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (а.с. 131-132, том 1).

Вказану Доповідну записку надано старшому психологу відділу кадрового забезпечення УПП в Одеській області ДПП для проведення кваліфікованого обстеження лейтенанта поліції ОСОБА_1 , про результати якого повідомити відділ моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП.

23.07.2021 року старшим психологом відділу кадрового забезпечення УПП в Одеській області ДПП складено Доповідну записку про результати проведення психодіагностичного вивчення (а.с. 133-134, том 1).

Згідно проведеної психопрофілактичної та психокорекційної роботи, а також постійних бесід й психологічного супроводження ОСОБА_1 було виявлено, що він перебуває в стані пригнічення, хвилювання, та роздратованості. На підставі вищевикладеного, ОСОБА_1 рекомендовано контроль з боку керівництва роти, батальйону, полку та убезпечення виконанням діяльності пов`язаною з меншим обсягом стресогенних чинників, а саме виконанням службових обов`язків на стаціонарних постах на території управління, не пов`язаним з носінням вогнепальної зброї на період проведення з ним психологічної роботи. Крім нього згідно індивідуального плану з психопрофілактичної та психокорекнійної роботи на протязі року та в подальшому з ОСОБА_1 запланована та буде проводитись робота щодо спостереження за психоемоційним станом шляхом психологічного супроводження по службі та поза нею.

16.08.2021 року затверджений Висновок службового розслідування, призначеного з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що виразилось у порушенні Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року № 1179, 16.06.2021 у позаслужбовий час у місті Одеса (а.с. 135-152, том 1).

Наказом Департаменту патрульної поліції від 16.08.2021 року №1785 інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 допущено до виконання службових обов`язків за посадою (а.с. 155-156, том 1).

Службовим розслідуванням встановлено, що відповідно до даних інформаційно-телекомунікаційні системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - система ІПНП), 16.06.2021 о 17.27 на скорочений номер « 102» від ОСОБА_2 надійшло повідомлення «Інші тілесні ушкодження» наступного змісту (мовою оригіналу): «Домашнє насильство. Чоловік ОСОБА_1 04,07,1986 р.н. побив заявницю. Систематично протягує руки до заявниці. В квартирі є пневматичний пістолет зареєстрований на чоловіка. Дитині 1,5 року. Собак бійцівських порід немає. Від швидкої допомоги відмовилась. Заявниця вийшла в під`їзд на третьому поверсі, чекає на поліцію».

На вказане повідомлення було направлено екіпаж УПП в Одеській області ДПП «Океан-0308» та екіпаж «Плутон-41» відділу поліції № 2 Одеського районного управління №1 ГУПН в Одеській області та про виконання завдання старший інспектор сектору превентивної діяльності доповів електронним рапортом наступного змісту (мовою оригіналу): «Прибувши на місце за вказаною адресою було відібрано заяву, пояснення та винесено ТЗП на не спілкування 10 діб обох учасників конфлікту».

Подію зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області за №25654.

16.06.2021 о 22.42 на скорочений номер « 102» від т.в.о. інспектора ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП молодшого лейтенанта поліції Медведя Владислава Івановича надійшло повідомлення «Опір представникові влади, працівникові правоохоронного органу» наступного змісту (мовою оригіналу): «заявник співробітник служби моніторингу, повідомив що приїхали з приводу домашнього насильства за даною адресою, та чоловік погрожував співробітникам та родині травматичним пістолетом, зі слів вигнав з квартири, наразі з ним знаходиться мала дитина якої 2 роки, Просять СОГ».

На вказане повідомлення було направлено СОГ відділу поліції № 2 Одеського районного управління № 1 ГУПН в Одеській області та про виконання завдання інспектор-черговий доповів електронним рапортом наступного змісту (мовою оригіналу): «На місці працює служба моніторингу, так як вказаний чоловік гр. ОСОБА_1 , 1986 р.н. являється діючим співробітником патрульної поліції м. Одеса».

Подію зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області за №25723.

Згідно висновку службового розслідування, переглядом відеозаписів з портативного відеореєстратора № 01059, на який здійснювала відеофіксація події членами екіпажу «Океан-0308» встановлено, що останні зайшли до під`їзду, де їх очікувала ОСОБА_3 , яка провела працівників поліції до квартири, де перебував її чоловік, їх малолітня дитина та сестра чоловіка. ОСОБА_2 повідомила, що протягом року її систематично б`є чоловік, наразі він теж її бив, однак зараз вона не може це доказати, бажає написати заяву на чоловіка та погодилась проїхати до відділення поліції. До працівників поліції вийшов ОСОБА_4 , який повідомив, що його дружина розпиває алкогольні напої з неділі.

Відеозаписом зафіксовано, що на місце прибули начальник відділу адміністративної практики УПП в Одеській області ДПП капітан поліції ОСОБА_5 та командир полку УПП в Одеській області ДПП полковник поліції ОСОБА_6 та співробітники «Поліни», які проводили профілактичну бесіду з учасниками конфлікту.

Переглядом відеозаписів з портативного відеореєстратора № 01184, на який здійснювала відеофіксація працівниками ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП встановлено, що останні зайшли до квартири, в якій перебували ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та між якими відбувався конфлікт. На місці події також перебували полковник поліції ОСОБА_6 та співробітники відділення поліції. На запитання співробітників ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП, адресоване ОСОБА_2 , чи проїде вона до медичного закладу з метою освідування, остання надала ствердну негативну відповідь.

На неодноразові запитання, адресовані ОСОБА_1 , чи проїде він до медичного закладу з метою освідування, останній ухилявся від надання відповіді, потім повідомив, що бажає пройти огляд на місці за допомогою приладу «Драгер», зазначивши, що не може залишити саму малолітню дитину, проте, через деякий час вже повідомив, що в нього температура, високий тиск, він себе погано почуває та вже захворів.

В подальшому, як зафіксовано відеозаписом, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 почав поводити себе агресивно, виганяти з квартири працівників ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП, зайшов до кімнати, де знаходилась малолітня дитина, сів на диван та сказав (мовою оригіналу): «Ребята вы сейчас незаконно находитесь в квартире, я в праве применять спецсредства, вам показать разрешение?», відкрив сумку через плече, дістав дозвіл на зброю, яка в той момент, з його слів, знаходилась при ньому. Після чого, як зафіксовано відеозаписом, підійшов громадянин, який представився власником квартири, та попросив працівників поліції покинути приміщення квартири.

В матеріалах службового розслідуванням міститься фотокопія термінового заборонного припису стосовно кривдника серії АА № 142157 від 16.06.2021, винесеного відносно ОСОБА_2 старшим інспектором з ювенальної превенції сектору превенції відділу поліції Одеського районного управління Головного управління національної поліції капітаном поліції ОСОБА_7 , а також термінового заборонного припису стосовно кривдника серії АА № 142158 від 16.06.2021, винесеного відносно ОСОБА_1 .

Відповідно до даних ІПНП, ОСОБА_1 має пістолет Тrех серія (лат) НОМЕР_2 , 2019 року випуску. Дозвіл видано Головним управлінням Національної поліції в Миколаївській області № 504454 від 22.10.2019, строком до 22.10.2022.

Так, під час службового розслідування направлено лист до ГУНП в Миколаївській області з метою розгляду питання щодо позбавлення ОСОБА_1 дозволу на зазначений пістолет. На момент завершення службового розслідування відповідь на вказаний лист не надійшла.

… Таким чином, на підставі зібраних матеріалів, дисциплінарною комісією встановлено, що в позаслужбовий час 16.06.2021 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , разом з своєю дружиною ОСОБА_2 , вчиняв відносно останньої домашнє насильство. Оскільки дії старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 несли загрозу життю чи здоров`ю постраждалої особи, з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, відносно останнього було винесено терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА № 142158 від 16.06.2021.

Враховуючи, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 є діючими працівником патрульної поліції, який зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції, він повинен був усвідомлювати характер своїх дій та утриматись від скоєння таких.

Старший лейтенант поліції ОСОБА_1 не дотримався норм професійної та службової етики, дискредитував високе звання поліцейського, що завдає шкоду у створенні позитивного іміджу органів правопорядку.

Своїми діями старший лейтенант поліції ОСОБА_1 грубо порушив вимоги вищевказаних законів та нормативно-правових актів, дискредитував діяльність поліції, оскільки саме на органи Національної поліції покладено обов`язок вживати заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення, а також вживати заходів для запобігання та протидії домашньому насильству або насильству за ознакою статі, а отже старший лейтенант поліції ОСОБА_1 вчинив діяння, яке суперечить покладеним на нього обов`язкам та підриває довіру до нього як до носія влади.

Дисциплінарною комісією також взята до уваги попередня поведінка старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , зокрема під час службового розслідування встановлено, що на підставі наказу УПП в Одеській області ДПП «Про призначення та проведення службового розслідування» від 01.07.2021 № 354 у відношенні старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 проводилось службове розслідування та відповідно до наказу УПП в Одеській області ДПП «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 01.08.2021 №432 до останнього застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Крім того, на підставі наказу УПП в Одеській області ДПП «Про призначення та проведення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 05.07.2021 № 362 у відношенні старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 проводилось службове розслідування та відповідно до наказу УПП в Одеській області ДПП «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 01.07.2021 №354 до останнього застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

На підставі вищевикладеного, Дисциплінарна комісія у діях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 вбачала ознаки дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні службової дисципліни, грубому ігноруванні вимог Дисциплінарного статуту, Закону України «Про Національну поліцію», Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року № 1179, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Вказані обставини стали підставою звільнення позивача зі служби в поліції.

Вирішуючи спірні правовідносини в межах заявлених позовних вимог, надаючи юридичну кваліфікацію встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного.

Стаття 43 Конституції України гарантує кожному право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України Про Національну поліцію від 02.07.2015 № 580-VIII (далі у редакції від 08.08.2021, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України Про Національну поліцію, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 3 ст. 11 Закону України Про Національну поліцію, рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Як визначено ст. 17 Закону України Про Національну поліцію, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджує Міністр внутрішніх справ України.

Стаття 18 Закону України Про Національну поліцію визначає основні обов`язки поліцейського.

Згідно ч. 1 цієї статті поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно ч.ч. 1-2 ст. 19 Закону України Про Національну поліцію, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (ч. 1).

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (ч. 2).

Згідно ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 2 ст. 11 Дисциплінарного статуту, поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком є протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

У відповідності з ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

За приписами ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Згідно ч.1, ч. 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893).

Згідно з п. 1 розд. ІІ Порядку №893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пп. 1 п. 2 розд. ІІ Порядку №893, службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення.

Згідно п. 2, п. 3 розд. IV Порядку №893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами;

подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Згідно п. 7 розд. IV Порядку №893, кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

Згідно п. 1 розд. V Порядку №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно п. 4 розд. V Порядку №893, службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Статтею 19 Дисциплінарного статуту визначений такий порядок застосування дисциплінарних стягнень:

Згідно ч. 1 цієї статті, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності з ч. 4 ст. 19 Дисциплінарного статуту, обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

У відповідності з ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту, обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Згідно ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Відповідно до ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до ч. 9 ст. 19 Дисциплінарного статуту, за кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Згідно ч. 10 ст. 19 Дисциплінарного статуту, у разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Згідно ч. 12 ст. 19 Дисциплінарного статуту, у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Надаючи оцінку правомірності оскаржених наказів, суд зазначає про таке.

Законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Особа, яка вступає на службу до поліції, складає Присягу на вірність Українському народові, текст якої наведено у частині першій статті 64 Закону Про Національну поліцію, та скріплює її власноручним підписом. Присяга покладає на працівника поліції всю повноту відповідальності за виконання ним службових обов`язків.

Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179.

Відповідно до абзаців 1. 3 пункту 1 розділу ІІ вказаних Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України.

Згідно пункту 3 розділу ІV вказаних Правил за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, суд приходить до висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

Суд погоджується з висновком відповідача про те, що 16.06.2021 у позаслужбовий час у місті Одеса своїми діями старший лейтенант поліції ОСОБА_1 порушив вимоги вищевказаних законів та нормативно-правових актів, дискредитував діяльність поліції, оскільки саме на органи Національної поліції покладено обов`язок вживати заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення, а також вживати заходів для запобігання та протидії домашньому насильству або насильству за ознакою статі, а отже старший лейтенант поліції ОСОБА_1 вчинив діяння, яке суперечить покладеним на нього обов`язкам та підриває довіру до нього як до носія влади.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про наявність в діях позивача, складу дисциплінарного проступку, який встановлений дисциплінарною комісією, а саме порушенні вимог частини другої статті 19 Конституції України, частини третьої статті 11, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, підпунктів 4, 18 пункту 1 статті 23, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, абзаців першого та другого пункту 1, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року № 1179, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Вирішуючи спір, суд враховує, що підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності став висновок службового розслідування.

Відповідачем за результатами службового розслідування встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни.

Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним та пропорційним.

Зокрема, на час застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, позивач мав інше діюче дисциплінарне стягнення сувору догану, накладену наказом від 06.08.2021 року №437 (а.с. 243-245, том 1).

Відтак, вказане свідчить про наявність обставин, що обтяжують відповідальність поліцейського, оскільки згідно ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту, обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення.

У свою чергу, позивач посилається на те, що відповідачем при обранні виду дисциплінарного стягнення не враховано обставини, що пом`якшують його відповідальність, втім жодних доказів існування таких обставин до суду надано не було.

Згідно ч. 12 ст. 19 Дисциплінарного статуту, у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Таким відповідно до приписів ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту, до позивача обґрунтовано застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування оскаржуваних наказів Департаменту патрульної поліції від 08.09.2021 року № 601 про застосування до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, а також від 29.09.2021 року № 1177 о/с, яким старший лейтенант поліції ОСОБА_1 звiльнений зі служби в поліції відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Відповідно не підлягають задоволенню позовні вимоги про поновлення позивача на службі в поліції та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

За результатами службових розслідувань встановлені факти порушення позивачем службової дисципліни, тому суд дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваних наказів про накладення на позивача дисциплінарних стягнень відповідачі діяли правомірно.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі Суомінен проти Фінляндії). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, беручи до уваги викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Керуючись ст.ст. 2, 5-9, 72-77, 90, 242-246, 205, 250, 255, 295, 297 КАС України,

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Рішення суду може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Позивач ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ; АДРЕСА_2 ).

Відповідач - Департамент патрульної поліції (; 03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, 3).

Суддя О.В. Глуханчук

.