Справа № 620/2206/20
Суддя: Бородавкіна С.В.
Дата ухвалення: 2023-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2023 року м. Чернігів Справа № 620/2206/20

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Бородавкіної С.В.,

за участі секретаря - Грищенко Н.С.,

представника позивача - Григор`єва О.М.,

представника відповідача - Тимошенка О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови,

У С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство «Чернігівобленерго» (далі АТ «Чернігівобленерго», позивач) 23.06.2020 звернулось до суду з адміністративним позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП, відповідач), у якому просить визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 20.05.2020 №969 «Про накладення штрафу на АТ «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії».

Позовні вимоги мотивовані тим, що, враховуючи вимоги законодавства, зважаючи на рекомендації НКРЕКП, Міністерства енергетики та захисту довкілля України, з метою протидії та запобіганню поширенню коронавірусу COVID-19, для забезпечення додаткових соціальних і економічних гарантій працівникам АТ «Чернігівобленерго», позивачем запроваджено жорсткі обмежувальні заходи, зокрема працівники товариства, в тому числі і керівництво, були направлені у щорічні відпустки або працювали дистанційно вдома, за місцем фактичного проживання чи в іншому місці за їх вибором. Враховуючи наведене, а також необізнаність позивача про терміни проведення відповідачем позапланової перевірки, керівництво АТ «Чернігівобленерго» фактично було позбавлене можливості бути присутнім в адмінбудівлі товариства у момент прибуття представників НКРЕКП. При цьому, керівник АТ «Чернігівобленерго» не відмовлявся приймати акт, про що свідчить відсутність відповідного запису в ньому. Крім того, відповідач не надав голові Правління товариства можливості висловити свої заперечення на засіданні 20.05.2020, а приймаючи оскаржувану постанову, взагалі зазначив про те, що заперечень від АТ «Чернігівобленерго» не надходило. Додатково представник позивача зазначив, що НКРЕКП при визначенні розміру штрафних санкцій лише зазначило про вчинене товариством правопорушення. Однак спірна постанова не містить обґрунтування щодо ступеня тяжкості вчиненого правопорушення та відповідності визначеного розміру штрафу вчиненому правопорушенню.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 17.09.2020, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.08.2020, позов задоволено (а.с. 179-189 т.1, 136-140 т.2).

Постановою Верховного Суду від 29.11.2022 рішення судів попередніх інстанцій скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції (а.с. 78-90 т.3).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.12.2022 справу передано для розгляду судді Бородавкіній С.В.

Ухвалою судді від 22.12.2022 відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження, призначено перше підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 24.01.2023, постановленою без виходу до нарадчої кімнати та занесеною секретарем до протоколу судового засідання, закрито підготовче засідання.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні та зазначив, що спірна постанова прийнята у зв`язку із незабезпеченням позивачем присутності керівника ліцензіата, його заступника або іншої уповноваженої особи під час проведення НКРЕКП перевірки, що є порушенням Ліцензійних умов. При цьому, наявність навіть однієї уповноваженої особи ліцензіата була б достатньою для проведення відповідачем позапланової перевірки, враховуючи, що АТ «Чернігівобленерго» знало про запланований захід контролю. Крім того, комісії з перевірки не надано докази встановлення дистанційного режиму роботи заступнику Голови Правління АТ «Чернігівобленерго» та іншим працівникам. Водночас, право позивача на участь в засіданні НКРЕКП, яке відбулось 20.05.2020, було технічно забезпечено, оскільки представник товариства був зареєстрований для дистанційної участі. Крім того, відповідачем враховано всі висловлені АТ «Чернігівобленерго» заперечення.

Від представника позивача надійшла відповідь на відзив, у якій АТ «Чернігівобленерго» позовні вимоги підтримало та просило їх задовольнити, зазначивши, що під час прийняття НКРЕКП спірної постанови відповідачем не було дотримано принципу пропорційності порушення і покарання, що вказує на її протиправність.

Від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, у яких НКРЕКП підтримала свою правову позицію та зазначила, що спірна постанова прийнята з дотриманням вимог чинного законодавства. При цьому, сума штрафу у розмірі 1 700 000,00 грн. була визначена відповідачем у межах дискреційних повноважень та враховуючи принципи пропорційності порушення і покарання, ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд враховує таке.

АТ «Чернігівобленерго» є юридичною особою, зареєстрованою у встановленому законом порядку, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 22.05.1995 внесено відповідний запис.

До відповідача надійшло звернення Головного управління контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері економічної безпеки Служби безпеки України від 15.04.2020 №8/2/3-2758 щодо можливого подання «Чернігівобленерго» до НКРЕКП недостовірних даних, зазначених у звіті щодо виконання інвестиційної програми за 2019 рік, передбаченому розділом 5 Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04 вересня 2018 року №955 (а.с. 117-118 т.1).

22.04.2020 НКРЕКП прийнято постанову №858 «Про проведення позапланової виїзної перевірки AT «Чернігівобленерго» (а.с. 119 т.1).

За результатами позапланової перевірки 27.04.2020 відповідачем складено акт №106 про відмову ліцензіата у проведенні перевірки, складений за результатами проведення позапланової виїзної перевірки щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері енергетики та ліцензійних умом з розподілу електричної енергії, у якому зазначено, що «Черігівобленерго» порушено вимоги підпункту 4 пункту 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року №1470, щодо обов`язку ліцензіата забезпечити присутність керівника ліцензіата, його заступника або іншої уповноваженої особи під час проведення НКРЕКП (в установленому законом порядку) перевірки додержання ліцензіатом вимог цих Ліцензійних умов (а.с. 21-26 т.1).

За результатами розгляду вказаного акта на засіданні Комісії, яке проводилось у формі відкритого слухання, прийнято постанову від 20.05.2020 №969 про накладення на АТ «Чернігівобленерго» штрафу в сумі 1 700 000,00 грн. за порушення підпункту 4 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії (а.с. 36-37 т.1).

Вважаючи зазначену постанову НКРЕКП протиправною, АТ «Чернігівобленерго» звернулось до суду з відповідним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд висновує з таких джерел права.

Пунктом 3 частини другої статті 6 Закон України від 02.03.2015 №222-VІІІ «Про ліцензування видів господарської діяльності» (далі Закон №222-VІІІ) передбачено, що орган ліцензування для цілей цього Закону за відповідним видом господарської діяльності здійснює контроль за додержанням ліцензіатами вимог ліцензійних умов.

При цьому, Комісія діє на підставі Закону України від 22.09.2016 №1540-VIII «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі - Закон №1540-VIII), відповідно до статті 1 якого НКРЕКП є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Статтею 2 Закону №1540-VIII передбачено, що Регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема, у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії.

Відповідно до статті 3 Закону №1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання, зокрема шляхом державного контролю та застосування заходів впливу.

Основними завданнями Регулятора є забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг.

При цьому, згідно зі статтею 19 Закону №1540-VIII, Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є, у тому числі, перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

Таким чином, суд зазначає, що відповідач, будучи Регулятором, має повноваження на проведення перевірки господарської діяльності АТ «Чернігівобленерго» як суб`єкта господарювання, який провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, оскільки предметом діяльності товариства є, у тому числі, розподіл електричної енергії.

Постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року №1470 затверджено Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії (далі Ліцензійні умови).

Підпунктом 4 пункту 2.2 Ліцензійних умов передбачено, що при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог забезпечити присутність керівника ліцензіата, його заступника або іншої уповноваженої особи під час проведення НКРЕКП (в установленому законом порядку) перевірки додержання ліцензіатом вимог цих Ліцензійних умов.

Постановою НКРЕКП від 14 червня 2018 року №428 затверджено Порядок контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов (далі Порядок №428).

Відповідно до пунктів 2.5, 26 Порядку №428 перевірки (планові та позапланові виїзні) проводяться в робочий час ліцензіата, установлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку, у присутності уповноваженої особи ліцензіата.

Уповноваженою особою ліцензіата є керівник або особа, уповноважена керівником представляти ліцензіата під час перевірки (далі - уповноважена особа ліцензіата).

Абзацом 11 пункту 7.2 Порядку №428 визначено, що у разі відмови ліцензіата у проведенні перевірки у перший день перевірки за відсутності передбачених для цього законодавством і цим Порядком підстав акт про відмову ліцензіата у проведенні перевірки складається у перший день проведення перевірки, та один примірник такого акта передається уповноваженій особі ліцензіата, діяльність якого перевірялася. Другий примірник акта перевірки з відміткою дати та часу його отримання уповноваженою особою ліцензіата, що засвідчується підписом уповноваженої особи ліцензіата, зберігається в НКРЕКП. У разі відмови уповноваженої особи ліцензіата прийняти акт про відмову ліцензіата у проведенні перевірки такий акт надсилається ліцензіату рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів з дня підписання акта членами комісії з перевірки за місцезнаходженням ліцензіата. Перевірка при цьому вважається завершеною та акт перевірки за формою, наведеною в додатку 21 до цього Порядку, не складається.

Відповідно до матеріалів справи оскаржуваною постановою на позивача накладено штраф за порушення підпункту 4 пункту 2.2 Ліцензійних умов, яке виразилось у незабезпеченні присутності керівника ліцензіата, його заступника або іншої уповноваженої особи під час проведення НКРЕКП перевірки додержання ліцензіатом вимог цих Ліцензійних умов.

Зокрема, як зазначав в судовому засіданні представник відповідача, Голова правління АТ «Чернігівобленерго», достеменно знаючи про намір НКРЕКП провести позапланову перевірку, свідомо не призначив будь-яку іншу особу, уповноважену представляти ліцензіата під час перевірки на об`єкті АТ «Чернігівобленерго» (зокрема директора по захисту активів АТ «Чернігівобленерго» Шумейка О.І., або його заступника Плахуту Ф.І., які все ж таки знаходились на об`єкті ліцензіата, тобто не працювали дистанційно та не були у відпустках).

Проаналізувавши надані сторонами пояснення та докази, судом встановлено таке.

Листом від 09.04.2020 Міністерство енергетики та захисту довкілля України довело до відома керівників електроенергетичних компаній з виробництва, передачі та розподілу електричної енергії, іншим учасникам ринку електричної енергії (за списком) рекомендації організації роботи з працівниками задля запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, серед яких розробка заходів щодо максимального обмеження кількості задіяних працівників у робочому процесі (відпустка, робота на дому) (а.с. 32 т.1).

Враховуючи наведені рекомендації, постанову Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню та території України коронавірусу COVID-19», Закон України від 17.03.2020 №530-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», наказами Голови Правління АТ «Чернігівобленерго», виданими в період з 03.04.2020 по 30.04.2020, працівникам товариства (включно із заступником Голови Правління та Головою Правління) визначено дистанційний режим роботи, а деяким оголошено простій (а.с. 162-250 т.3, 1-69 т.4). При цьому, заступнику Голови Правління та Голові Правління в період з 22.04.2020 по 11.05.2020.

Листом від 17.04.2020, до прийняття постанови про проведення позапланової перевірки, позивач повідомляв НКРЕКП про запровадження жорстких обмежувальних заходів, направлених на протидію та запобігання поширенню коронавірусу COVID-19, забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій працівникам АТ «Чернігівобленерго», що може позбавити товариство можливості забезпечити належні умови для проведення майбутньої перевірки. Наведені обставини товариство просило врахувати при розгляді питання про призначення перевірки (а.с. 12 т.1).

Також на запит НКРЕКП від 22.04.2020 листом від 23.04.2020 АТ «Чернігівобленерго» надало Сектору НКРЕКП у Чернігівській області інформацію щодо розпорядку роботи та повідомило про запровадження на товаристві дистанційного режиму роботи, перебування працівників у відпустках (а.с. 18-19 т.1).

Відповідно до Витягу зі зведеного табелю обліку використання робочого часу за квітень 2020 року Голова Правління Ільницький М.В. 27.04.2020 перебував на робочому місці, визначеному в наказі від 21.04.2020 №335-к, а саме: лівий берег річки Десна, водно-лижна база «Енергетик» АТ «Чернігівобленерго» (а.с. 190 т.4).

Таким чином, недотримання позивачем Ліцензійних умов щодо обов`язку забезпечення присутності керівника ліцензіата, його заступника або іншої уповноваженої особи під час проведення НКРЕКП 27.04.2020 позапланової перевірки пов`язано з тим, що на виконання рекомендацій працівники АТ «Чернігівобленерго», в тому числі і його керівник, були переведені на дистанційний режим роботи та за адресою розташування адміністративної будівлі товариства (вул. Гонча, 40, м. Чернігів) постійно не знаходились.

Крім того, суд звертає увагу, що ні постанова НКРЕКП від 22.04.2020 №858 «Про проведення позапланової виїзної перевірки АТ «Чернігівобленерго», ні законодавство, що регулює спірні правовідносини, не містять термінів для призначення та проведення відповідачем такої перевірки, тому керівництво товариства не було обізнане про можливий час зазначеної перевірки, що у свою чергу, також унеможливило належне виконання позивачем Ліцензійних умов, у зв`язку із запровадженими карантинними заходами (а.с. 17 т.1).

Згідно із частинами другою третьою четвертою статті 22 Закону №1540-VIII за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: накладення штрафу.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «Про теплопостачання».

Частиною першою, пунктом першим частини другої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності.

Підпунктом «б» пункту 4 частини четвертої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню.

З огляду на викладене, чинним законодавством України відповідачу надано право накладати на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, штрафу. Однак, його розмір не є сталим та залежить від пропорційності порушення і покарання (від 85 000,00 грн. до 1 700 000,00 грн.).

Разом з тим, судом встановлено, що спірною постановою від 20.05.2020 №696 за порушення Ліцензійних умов на позивача накладено штраф у максимальному розмірі 1 700 000,00 грн. (а.с. 36-37 т.1).

Відповідно до частини другої статті 12 Закону України від 05.04.2007 №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання. Санкція, що застосовується до суб`єкта господарювання при першому порушенні, не може бути вищою за мінімальну санкцію, передбачену відповідним законом.

При визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення, негайне припинення правопорушення після його виявлення, сприяння виявленню правопорушення Регулятором та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, під час перевірки вважаються пом`якшуючими обставинами.

Поведінка правопорушника, спрямована на приховування правопорушення та його негативних наслідків, на продовження вчинення правопорушення, а також повторне вчинення правопорушення на ринку електричної енергії вважаються обтяжуючими обставинами (частина п`ята статті 77 Закону №222-VIII).

Суд повторно наголошує, що відповідно до покладеного на відповідача частиною третьою статті 22 Закону №1540-VIII обов`язку, при застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

При цьому, принцип «пропорційності порушення та покарання» полягає у відповідності (пропорційності) визначення міри покарання або величини штрафних санкцій за правопорушення ступеня тяжкості правопорушення.

У свою чергу, наявність вказаного принципу зумовлює обов`язок суб`єкта владних повноважень, при визначенні розміру санкції, обґрунтовувати в своєму рішенні ступінь тяжкості вчиненого правопорушення та його небезпечність, причинити застосування обраного розміру штрафної санкції, а також вказувати на підстави неможливості застосування штрафної санкції у меншому розмірі.

Разом з тим, відповідачем під час прийняття рішення не було дотримано зазначених вимог. Так, НКРЕКП, визначаючи позивачеві штрафні санкції на максимальному рівні (1 700 000,00 грн.), обмежилось лише зазначенням вчиненого товариством порушення, без жодного обґрунтування щодо ступеню його тяжкості та обраного розміру штрафу.

Суд звертає увагу, що зважаючи на суттєвість для суб`єкта господарювання наслідків державного контролю, орган державної влади має забезпечувати неухильне дотримання вимог закону. Відтак, виявлені порушення процедури притягнення до відповідальності є достатніми для визнання протиправної та скасування оскаржуваної постанови без врахування суті порушення.

Аналогічний правовий висновок підтриманий Верховним Судом в постановах від 06.06.2019 по справі №804/7661/17, від 29.01.2021 по справі №520/10318/19, від 04.05.2022 по справі №620/2718/20.

Разом з тим, під час розгляду справи не підтвердились доводи позивача щодо незабезпечення відповідачем можливості товариству, за його заявою, прийняти участь у засіданні НКРЕКП у режимі відеозв`язку, та неврахування під час прийняття оскаржуваної постанови наданих АТ «Чернігівобленерго» заперечень, враховуючи такі обставини.

Відповідно до протоколу №32 засідання НКРЕКП, яке проводилось 20.05.2020 у формі відкритого слухання, право позивача на участь в засіданні було технічно забезпечено, оскільки Голова Правління АТ «Чернігівобленерго» Ільницький М.В. був зареєстрований для дистанційної участі (відеозв`язок) (а.с. 137-144 т.3).

Також при розробці проекту спірної постанови НКРЕКП враховані надані позивачем у листі від 06.05.2020 №107.01/2147/01-15 заперечення, про що зазначено у відповідному обґрунтуванні (а.с. 27-31 т.1, 133-134 т.3).

Згідно із частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Частинами 1-3 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо.

З огляду на сукупність викладених обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 227, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Акціонерного товариства "Чернігівобленерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 20.05.2020 №969 ''Про накладення штрафу на АТ ''ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО'' за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії''.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, на користь Акціонерного товариства "Чернігівобленерго" судові витрати в сумі 21 020 (двадцять одна тисяча двадцять) грн. 00 коп.

Рішення суду може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту. Апеляційна скарга подається безпосередньо до адміністративного суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 27 лютого 2023 року.

Позивач: Акціонерне товариство «Чернігівобленерго» (, вул. Гонча, 40, м. Чернігів, 14000).

Відповідач: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (, вул. Смоленська, буд. 19, м. Київ, 03057).

Суддя С.В. Бородавкіна