Справа № 120/1719/23
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2023-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

27 лютого 2023 р. Справа № 120/1719/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Яремчук Костянтин Олександрович, розглянувши матеріали позовної заяви приватного підприємства "Капітан" до Вінницької митниці про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява приватного підприємства "Капітан" до Вінницької митниці про визнання протиправними та скасування рішень.

Пунктом 3 частини статті 171 Кодексу адміністративного судочинства (надалі - КАС України) передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам процесуального закону.

Так, відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України "Про судовий збір".

Судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством (частина 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір").

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлено ставку судового збору в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, встановлено ставку судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 01 січня 2023 року встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2684 гривні.

При цьому за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. (частина 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір").

Із поданої позовної заяви слідує, що позивач оскаржує рішення митного органу про коригування митної вартості товарів № UA401000/2023/000017/2 від 10 лютого 2023 року, № UA401000/2023/000019/2 від 14 лютого 2023 року та № UA401020/2023/000005/2 від 17 лютого 2023 року, а також картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA401020/2023/000188, № UA401020/2023/000231 та № UA401020/2023/000242.

Тобто у позовній заяві одночасно заявлено майнову вимогу (щодо оскарження трьох рішень про коригування митної вартості) та три окремі немайнові вимоги (щодо оскарження карток відмов в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення).

Відтак позивачеві за подання позову майнового характеру (оскарження трьох рішень про коригування митної вартості) слід було надати доказ оплати судового збору в розмірі, що становить 1,5 відсотка від різниці показників митної вартості товару, визначених позивачем та митним органом за всіма трьома рішеннями про коригування митної вартості товарів.

Такі висновки узгоджуються із висновками, викладеними у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 16 березня 2020 року у справі № 1.380.2019.001962.

Так, із долучених до суду копій рішень митного органу про коригування митної вартості товарів слідує, що у рішенні № UA401000/2023/000017/2 від 10 лютого 2023 року різниця митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом склала 12992,06 доларів США (86567,79 - 73575,73), що складало станом на 10 лютого 2023 року 475101,445 гривень (12992,06 * 36,5686 (курс долара США станом на 10 лютого 2023 року).

Різниця митних платежів у рішенні про коригування № UA 401000/2023/000019/2 від 14 лютого 2023 року склала 43354,03 доларів США (195647,82 - 152293,79), що складало станом на 14 лютого 2023 року 1585396,18 гривень (43354,03 * 36,5686 (курс долара США станом на 14 лютого 2023 року).

Ррізниця митних платежів у рішенні про коригування № UA 401020/2023/00005/2 від 17 лютого 2023 року склала 7298,71 доларів США (86613,60 - 79314,89), що складало станом на 17 лютого 2023 року 266903,607 гривень (7298,71 * 36,5686 (курс долара США станом на 17 лютого 2023 року).

Відтак загальна різниця митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом, відповідно до трьох рішень про коригування митної вартості товарів склала 2327401,23 гривень (475101,445+1585396,18+266903,607).

Таким чином, позивачем при зверненні до суду із майновою вимогою (щодо оскарження рішень про коригування митної вартості товарів) слід було сплатити 1,5% від 2327401,23 гривень, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 26840 гривень.

Окрім того, за звернення до суду із позовом, що містить три немайнові вимоги, позивачу слід було надати доказ оплати судового збору в розмірі 8052 гривні (2684 гривень х 3).

Відтак судовий збір, що підлягав сплаті за подання даної позовної заяви складає 34892 гривні.

Натомість позивачем до позовної заяви долучено платіжне доручення № 6917 від 21 лютого 2023 року, платіжне доручення № 6915 від 21 лютого 2023 року та платіжне доручення № 6916 від 21 лютого 2023 року, якими підтверджується сплата судового збору в розмірі 2684 гривень, 2684 гривень та 6753,79 гривні відповідно. Вказаними платіжними документами підтверджується сплата судового збору не в повному розмірі, адже сплачений судовий збір становить 12121,79 гривень, що свідчить про недоплату судового збору в розмірі 22770,21 гривень (34892 гривень - 12121,79 гривень).

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданої позовної заяви вимогам статті 161 КАС України, дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків шляхом подання доказів сплати судового збору за звернення до суду з майновою вимогою.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданої позовної заяви вимогам статті 161 КАС України, дійшов висновку позовну заяву залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків, що містить такий позов, шляхом подання доказу про доплату судового збору в розмірі 22770,21 гривень.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву приватного підприємства "Капітан" до Вінницької митниці про визнання протиправними та скасування рішень залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 7-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали направити позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному статтею. 256 КАС України.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович