Справа № 725/7896/22
Суддя: Галичанський О. І.
Дата ухвалення: 2023-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер 725/7896/22
Номер провадження 2-а/725/136/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2023

Першотравневий районний суд м.Чернівці в складі:

головуючого судді Галичанського О.І.,

при секретарі Симик І.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу № 725/7896/22 за позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою : АДРЕСА_1 ) до Чернівецької митниці Державної митної служби України про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності ,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до Першотравневого районного суду м. Чернівці із вищевказаною позовною заявою, в якій стверджує, що постановою Чернівецької митниці від 09.12.2022 року у справі про порушення митних правил, позивача було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України з накладенням штрафу в сумі 109404,15 грн.

Вважає, що дана постанова є передчасною та підлягає скасуванню з поверненням справи до митного органу для нового розгляду з наступних підстав.

Під час розгляду справи митний орган не надав можливості підготувати свою правову позицію у справі. До митного органу було подано клопотання про перенесення дати розгляду справи. Незважаючи на дане клопотання, справу було розглянуто без участі ОСОБА_1 , що призвело до порушення прав, як особи, яку притягнуто до відповідальності.

Стверджує, що у оскаржуваній постанові митниці немає жодної інформації про те, що до моменту складання протоколу про порушення митних правил фірма експортер сплатила всі митні платежі. Обставини справи свідчать про те, що інтересам держави не було завдано жодної шкоди, оскільки на момент складання протоколу про порушення митних правил була відвернута вся ймовірна шкода.

Додає, що відповідальності за правопорушення, передбачене ст. 485 МКУ підлягають особи за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

На його думку , дії позивача не містять жодних з ознак, зазначених вище. Позивач здійснював декларування з дотриманням вимог оформлення документів, унормованих Наказом Міністерства фінансів України №651 від 30.05.2012 року.Подав митну декларацію митному органу для перевірки та оформлення.

Додатково стверджував , що відповідно до вимог п. 6 ст. 264 МКУ- митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом.

Факт прийняття митної декларації засвідчується посадовою особою митного органу, яка її прийняла, шляхом проставлення на ній відміток (номера декларації, дати та часу її прийняття тощо), у тому числі з використанням інформаційних технологій.

Дана декларація набула статусу документу виключно після її прийняття митним органом. У випадку, якщо відомості зазначені в декларації не відповідають фактичним обставинам митного оформлення задекларованої партії товару, то відповідно митний орган мав відмовити у прийнятті даної митної декларації, про що складається відповідний процесуальний документ, картку відмови у прийнятті митної декларації.

Через те, що митний орган не знайшов жодних неправдивих відомостей в поданій митній декларації, відповідно митну декларацію було оформлено з випуском товару у тому митному режимі, який позивачем був заявлений.

На підставі вищевикладених обставин , просить суд скасувати останову Чернівецької митниці від 09.12.2022 року у справі про порушення митних правил №0574/40800/22 та повернути справу до митного органу для нового розгляду.

У судове засідання представник позивача не з`явився. Від нього до суду надійшла заява, у якій стверджує, що позовні вимоги підтримує та просить задовільнити позов. Крім того , просив суд врахувати ту обставину , що санкцію статті 485 МК України змінено та вона передбачає накладення штрафу у розмірі від 50 відсотків до 150 відсотків несплаченої суми митних платежів, а митницею застосовано санкцію статтю 485 МК України у редакції , яка передбачала відповідальність із застосування штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що є підставою для її скасування.

Від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву ОСОБА_1 , у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав їх необґрунтованості.

Також від представника відповідача до суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи прийшов до наступного висновку.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод нікого не може бути визнано винним у вчиненні будь-якого кримінального правопорушення на підставі будь-якої дії чи бездіяльності, яка на час її вчинення не становила кримінального правопорушення згідно з національним законом або міжнародним правом; також не може бути призначене суворіше покарання ніж те, що підлягало застосуванню на час вчинення кримінального правопорушення.

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

За правилами ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Судом встановлено, що 09 грудня 2022 року до адміністративної відповідальності притягнуто ОСОБА_1 за порушення митних правил, передбачених ст. 485 Митного кодексу України та на нього накладено стягненя у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків не сплаченої суми митних платежів 109404,15 гривень.

Дану постанову винесено начальником Чернівецької митниці М. Товт.

Згідно даної постанови за результатами перевірки посадовими особами Чернівецької митниці , встановлено неправомірне застосування тарифної преференції зі сплати вивізного (експортного) мита за товаром «Насіння соняшнику, для продовольчої переробки, не подрібнене, не для сівби, у лушпині, чорного кольору. Урожай 2021 року», що підлягає обов`язковій сплаті при експорті його з України до Республіки Молдова.

Декларантом ФОП ОСОБА_1 , на підставі Контракту від 11.08.2022 року , поміщено у митний режим «експорт» товар «Насіння соняшнику, для продовольчої переробки, не подрібнене, не для сівби, у лушпині, чорного кольору. Урожай 2021 року», за електронною митною декларацією від 12.08.2022 року.

До митного оформлення декларантом ФОП ОСОБА_1 в графі 44 ЕМД подано наступні документи: інвойс №1-11/08/225Е від 12.08.2022року , СМR від 12.08.2022 року , зовнішньоекономічний договірвід 11.08.2022 року, сертифікат про походження товару форми СТ-1 від 12.08.2022року.

За вказаними ЕМД під час декларування товару ФОП ОСОБА_1 , що виступав уповноваженою на здійснення декларування товарів особою ТОВ «ЦЕФЕЙ-ЕКО» , застосовано тарифну преференцію зі сплати вивізного (експортного) мита за кодом «404» - «Товари, що вивозяться з України згідно з міжурядовими угодами України з державами - учасницями ГУУАМ» ). Загальна сума умовно нарахованих платежів становить 36468,05 грн.

До митного оформлення, як підставу для застосування тарифної преференції за кодом «404», декларантом подано сертифікати про походження товару форми СТ-1 згідно форми, вказаної у додатку 2 Правил визначення країни походження товарів, затверджених Угодою про Правила визначення країни походження товарів у Співдружності Незалежних Держав від 20.11.2009 року.

26.08.2022 року на підставі заяв щодо внесення змін до Митних декларацій, що надійшли від Декларанта в усіх вищезазначених Митнихдеклараціях проведено коригування відомостей у графах 36 шляхом оформленням аркушів коригування.

Як обгрунтування для внесення змін у Митні декларації та застосування тарифної преференції за кодом «400» у заявах Декларанта, зазначено діючий у торговельно-економічних зідносинах між Україною та Республікою Молдова Договір про зону вільної торгівлі від 18.10.2011 року.

Відповідно до службової записки управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД від 28.09.2022 №7.2-15-04-08 615, за електронною митною декларацією від 12.08.2022 підлягає донарахуванню митні платежі вивізного (експортного) мита в загальній сумі 36468,05 грн.

Таким чином, на думку працівників митниці, ОСОБА_1 в якості декларанта, вчинив дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру на загальну суму 36468,05 грн., шляхом неправомірного застосування тарифної преференції зі сплати вивізного (експортного) мита за товаром «Насіння соняшнику, для продовольчої переробки, не подрібнене, не для сівби, у лушпині, чорного кольору. Урожай 2021 року», що підлягає обов`язковій сплаті при експорті його з України до Республіки Молдова.

Не погодившись із даною постановою , ОСОБА_1 звернувся до суду.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень (ст. 5 КАС України).

Зі змісту ст. 458 Митного кодексу України вбачається, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Завданням провадження у справах про порушення митних правил, відповідно до вимог ст. 486 Митного кодексу України, є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Частиною 1 статті 495 МК України передбачено, що доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Згідно ч. 1 ст. 529 МК України постанова митниці у справі про порушення митних правил може бути оскаржена до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, або до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Ч. 1 ст.73 КАС України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст.74 КАС України).

Так , згідно заяви ОСОБА_1 б/н від 23.08.2022 року ,у відповідності до ст. 269 Митного Кодексу України, останній звернувся до митниці з проханням надати дозвіл на внесення змін до вказаної вище митної декларації ( а.с 32). Крім того, у цій же заяві ОСОБА_1 вказав , що підлягає змінам зазначений у митниій декларації код товару «404» на код « 400». Підстава невірно зазначений код преференції для товарів , що вивозяться з України , згідно міжурядовими угодами України з країнами СНД.

Відповідно до матеріалів справи, згідно наказу Чернівецької митниці від 09.09.2022 року « Про проведення перевірки з окремих питань» , членами робочої групи Чернівецької митниці здійснено перевірку дотримання законодавства з питань державної митної справи посадовими особами відділу митного оформлення №1 митного поста « Чернівці» під час здійснення митних формальностей за митними деклараціями , які були надані ОСОБА_1 .

За результатами даної перевірки , робочою групою встановлено , що відповідні працівники Чернівецьої митниці неналежно виконали свої посадові обов`язки , що призвело до несплати суб`єктами декларування ( Мусурівським ) вивізного ( екпортного ) мита . ( а.с. 15-24).

Тобто , враховуючи подану ОСОБА_1 заяву про внесення змін до митної декларації , Чернівецькою митницею проведено перевірку дотримання посадових інструкції відповідними працівниками при здійсненні митного оформлення товару , що експортував ОСОБА_1 .

Вподальшому , митницею складено протокол про порушення митних правил ОСОБА_1 та відповідно винесено оскаржувану постанову . На думку митниці, ОСОБА_1 , в якості декларанта, вчинив дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру на загальну суму 36468,05 грн., шляхом неправомірного застосування тарифної преференції зі сплати вивізного (експортного) мита за товаром «Насіння соняшнику, для продовольчої переробки, не подрібнене, не для сівби, у лушпині, чорного кольору. Урожай 2021 року», що підлягає обов`язковій сплаті при експорті його з України до Республіки Молдова.

Винесення даних процесуальних рішень , відбулось без присутності ОСОБА_1 .

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Згідно зі ст. 531 МК України підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є: відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду; невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення; накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене, судом було встановлено, що постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є такою, що винесена з порушенням норм процесуального права, оскільки : митницею при провадженні справи не взято до уваги подані копотання ОСОБА_1 . Крім того, ОСОБА_1 подавав митну декларацію на перевірку митницею у відповідності до вимог ст. 264 МК України.

Так, 26.04.2018 р. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 338/855/17, адміністративне провадження №К/9901/18195/18 (ЄДРСРУ № 73700356) вказав, що аналіз положень статей КУпАП дозволяє дійти висновку, що зміст постанови у справі про адміністративне правопорушення має відповідати вимогам, передбаченим статтям 283 і 284 КУпАП. У ній, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Враховуючи наведені норми матеріального і процесуального права, взаємний та достатній зв`язок зібраних по справі доказів у їх сукупності та зважаючи на те, що позивачем було надано належні та допустимі докази в обґрунтування позовних вимог, а відповідачем, у свою чергу, не доведено обґрунтованість та правомірність прийняття оскаржуваних рішень, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення заявленого позову.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України відображеними, зокрема в постанові від 07 лютого 2012 року у справі №21-425во10, в постанові від 01 грудня 2015 року у справі №21-3788а15, постанові від 22 вересня 2015 р. № 21-1359а15 та Верховного Суду викладеною в постанові від 27.02.2020 року № 824/1226/15-а.

Керуючись ст.ст. 2, 8-10, 121, 241-246, 286 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов -задовільнити .

Скасувати постанову начальника Чернівецької митниці М. Товт від 09.12.2022 року у справі про порушення митних правил №0574/40800/22 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ст.485 Митного кодексу України, надіславши справу до митного органу для нового розгляду.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 10 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці О. І. Галичанський