Справа № 340/3082/22
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2023-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2023 року м. Кропивницький справа № 340/3082/22

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного (письмового) провадження справу

за позовомОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 )
до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області (вул. Академіка Корольова, 26, м. Кропивницький, 25030, код ЄДРПОУ - 39767636)
провизнання протиправними дій та скасування витягів, -

В С Т А Н О В И В:

І. Зміст позовних вимог.

ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог просить суд:

- визнати протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області щодо формування Витягу технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 12.04.2021 року№ 1061 та скасувати його;

- визнати протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області щодо формування Витягу технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 12.04.2021 року № 1062 та скасувати його;

- визнати протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області щодо формування Витягу технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 12.04.2021 року №1063 та скасувати його;

- визнати протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області щодо формування Витягу технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 12.04.2021 року№ 1064 та скасувати його;

- визнати протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області щодо формування Витягу технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 12.04.2021 року № 1065 та скасувати його.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що при визначенні нормативної грошової оцінки Земельної ділянки, було порушено порядок складання технічної документації, а саме - не проведено обов`язкової державної експертизи, в зв`язку з чим визначення нормативної грошової оцінки Земельної ділянки є неправомірним. Враховуючи наведене, формування Витягу технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 12.04.2021 року №1061, №1062, №1063, №1064 та №1065 є неправомірним.

Представник відповідача у письмовому відзиві на позовну заяву та додаткових пояснень, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, посилався на правомірність та обґрунтованість дій Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області.

ІІІ. Заяви (клопотання) учасників справи інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суд від 22 серпня 2022 року у справі відкрито провадження та призначено її у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.14).

05.09.2022 року від позивача до суду надійшла заява про збільшення позовних вимог (а.с.18-20).

07.09.2022 року від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву (а.с.40-44).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суд від 08 вересня 2022 року заяву позивача про збільшення позовних вимог залишено без руху (а.с.50-51).

15.09.2022 року від позивача надійшла заява про виправлення недоліків (а.с.53).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суд від 16 вересня 2022 року позивачу продовжено строк для усунення недоліків заяви, яку залишено без руху (а.с.55).

28.09.2022 року від позивача до суду надійшли пояснення (а.с.57).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суд від 03.10.2022 року заяву про збільшення позовних вимог прийнято до розгляду, а розгляд справи розпочато спочатку (а.с.58).

20.10.2022 року від представника відповідача до суду надійшли додаткові пояснення (а.с.62-65).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суд від 01 грудня 2022 року у справі витребувано додаткові докази.

28.12.2022 року від Кропивницької міської ради надійшла витребувана судом інформація та докази (а.с.83-84).

Інших заяв чи клопотань учасниками справи до суду не подано.

Частиною 5 статті 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно з частиною 2 статті 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

ІV. Обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши зміст спірних правовідносин з урахуванням доказів судом встановлені наступні обставини.

Згідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, відомостями про право власності/постійного користування, на підставі договору купівлі-продажу від 03.04.2017 року №442, позивач набув право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :39:338:0181, розташованої у АДРЕСА_2 , площею 0, 0958 га., з визначенням цільового призначення земельної ділянки: для будівництва та обслуговування об`єкту комерційного призначення (з наданням сервісного обслуговування автомобілів) (а.с.21-22).

Згідно з Витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку Земельної ділянки з кадастровим номером :39:338:0181 від 12.04.2021 року №1061, її нормативна грошова оцінка визначена в розмірі 2 188 044,60 грн., а згідно з витягом від 21.02.2022 року №8115/295-22 - в розмірі 2 406 849,06 грн. (23-24).

Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 27.08.2015 року №42884476 від 27.08.2015 року за позивачем зареєстроване право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :39:338:0172, розташованої у АДРЕСА_2 , площею 0,0158 га., з визначенням цільового призначення земельної ділянки: для індивідуального садівництва, що також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.25-27).

Згідно з Витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку Земельної ділянки з кадастровим номером :39:338:0172 від 21.02.2022 року № 8114/295-22, її нормативна грошова оцінка визначена в розмірі 1 297,47 грн. (а.с.28).

Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 27.08.2015 року №42887982 від 27.08.2015 року за позивачем зареєстроване право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :39:338:0173, розташованої у АДРЕСА_2 , площею 0,1 га., з визначенням цільового призначення земельної ділянки: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.29-31).

Згідно з Витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку Земельної ділянки з кадастровим номером :39:338:0173 від 12.04.2021 року №1062, її нормативна грошова оцінка визначена в розмірі 2 740 737,80 грн., а згідно з витягом від 13.01.2022 року №424/295-22 - в розмірі 2 257 201,10 грн. (а.с.32-33).

Згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, на підставі договору купівлі-продажу від 08.09.2014 року №810, за позивачем зареєстроване право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :46:358:0018, розташованої у АДРЕСА_3 , площею 0,1 га., з визначенням цільового призначення земельної ділянки: для індивідуального садівництва (а.с.34-35).

Згідно з Витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку Земельної ділянки з кадастровим номером :46:358:0018 від 12.04.2021 року №1064, її нормативна грошова оцінка визначена в розмірі 614089,80 грн., а згідно з витягом від 18.02.2022 року №7700/295-22, її нормативна грошова оцінка визначена в розмірі 675 498,78 грн. (а.с.36, 73).

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, номер запису про право власності / довірчої власності, позивач є власником земельної ділянки кадастровий номер :39:338:0063 площею 0,0796 га на підставі державного акту про право власності на земельну ділянку 02945, серія та номер: ЯК945665 виданого 30.07.2012 року Управлінням Держкомзему у місті Кіровограді Кіровоградської області (а.с.6, 46-49).

Згідно з Витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку Земельної ділянки з кадастровим номером :39:338:0063 від 12.04.2021 року №1063, її нормативна грошова оцінка визначена в розмірі 2181651,17 грн. (а.с.69).

Витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок з кадастровими номерами :39:338:0181, :39:338:0173, :46:358:0018 та :39:338:0063 від 12.04.2021 року №1061, №1062, №1063 та №1064 видані на підставі заяв Кропивницького відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Кіровоградській області (а.с.68, 70,72, 74).

Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :12:064:0452 від 14.04.2021 року №1065 виданий на підставі заяви Кіровоградської міської спілки бджолярів аматорів "Нектар" (а.с.75-76).

Доказів того, що земельна ділянка з кадастровим номером :12:064:0452 належить ОСОБА_1 суду не надано.

V. Оцінка суду.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, наведеними учасниками справи, суд зазначає наступне.

Отже, ОСОБА_1 просить скасувати витяги технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки від 12.04.2021 року №1061, №1062, №1063, №1064 та №1065 у зв`язку із тим, що при визначенні нормативної грошової оцінки Земельної ділянки, було порушено порядок складання технічної документації, а саме - не проведено обов`язкової державної експертизи, в зв`язку з чим визначення нормативної грошової оцінки Земельної ділянки є неправомірним.

Відповідно до статті 201 Земельного кодексу (далі-ЗК) України грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі. Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо. Експертна грошова оцінка використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок. Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.

Отже, розрахунок грошової оцінки земельних ділянок є визначенням вартості об`єкта, виходячи із очікуваного від її використання доходу. Оцінка земельних ділянок розрізняються за призначенням та порядком її проведення та застосовується, зокрема, для визначення розміру земельного податку, орендної плати.

Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні визначає Закон України "Про оцінку земель" (далі-Закон №1378-IV), який спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

Згідно з статтею 1 Закону №1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Відповідно до статті 3 Закону №1378-IV, об`єктами оцінки земель є: територія адміністративно-територіальних одиниць або їх частин, території оціночних районів та зон, земельні ділянки чи їх частини або сукупність земельних ділянок і прав на них, у тому числі на земельні частки (паї), у межах території України.

Частиною 5 статті 5 Закону №1378-IV встановлено, що Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Підстави для проведення оцінки земель визначені статтею 15 Закону №1378-IV, якою передбачено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування (частина 1 статті 15 Закону №1378-IV).

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом.

Підставами для проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки є договір, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом, а також рішення суду (частини 2-3 статті 15 Закону №1378-IV).

В свою чергу, порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок визначений статтею 18 Закону №1378-IV.

Так, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Судом встановлено, що технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кропивницького Кіровоградської області розроблено та складено командитним товариством Науково-впроваджувальною фірмою "Нові технології".

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Кропивницького Кіровоградської області пройшла державну експертизу 28.12.2017 року відповідно до висновку державної експертизи землевпорядної документації №2119-17.

Кропивницькою міською радою 12.07.2018 року прийнято рішення №1750 "Про затвердження технічної документації з нормативної" грошової оцінки земель міста Кропивницького Кіровоградської області".

Враховуючи наведені обставини, суд використовує норми закону, що діяли на момент проведення експертизи.

Правові, організаційні і фінансові основи здійснення державної експертизи землевпорядної документації та порядок її проведення визначає Закон України "Про державну експертизу землевпорядної документації" (далі - Закон №1808-IV).

Відповідно до статті 1 Закону №1808-IV, державна експертиза землевпорядної документації - це діяльність, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи.

Згідно з частиною 1 статті 9 Закону №1808-IV, обов`язкові державній експертизі підлягають технічна документація з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Первинна державна експертиза передбачає проведення всіх необхідних заходів у процесі підготовки обґрунтованого висновку державної експертизи щодо об`єктів державної експертизи (стаття 13 Закону №1808-IV).

Відповідно до частини 1 статті 31 Закону №1808-IV, обов`язкова державна експертиза проводиться за клопотанням (заявами) замовників чи розробників об`єктів державної експертизи, а при вирішенні земельних спорів - також за клопотанням відповідних органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування.

Проведення державної експертизи регламентовано статтею 32 Закону №1808-IV, за приписами якої державна експертиза проводиться шляхом розгляду документації та матеріалів, а за необхідності - шляхом проведення обстежень у натурі (на місцевості).

При проведенні державної експертизи досліджуються, перевіряються, аналізуються та оцінюються: питання дотримання вимог законодавства та встановлених стандартів, норм і правил при прийнятті проектних рішень; відповідність передбачених документацією і матеріалами заходів завданням на проектування, вимогам раціонального використання та охорони земель, а також дотриманню законних прав та інтересів власників земельних ділянок та землекористувачів, держави і суспільства; еколого-економічна ефективність проектних рішень щодо запобігання їх негативного впливу на стан земельних ресурсів, суміжні земельні ділянки, ландшафт.

Процедура проведення державної експертизи визначена статтею 33 Закону №1808-IV, відповідно до якої проведення державної експертизи передбачає експертне дослідження, перевірку, аналіз і оцінку об`єкта державної експертизи та підготовку обґрунтованого та об`єктивного експертного висновку.

Для проведення державної експертизи замовником подаються оригінали відповідної документації та матеріалів.

Згідно з частиною 1 статті 35 Закону №1808-IV, результатом проведення державної експертизи є висновок державної експертизи.

Організаційні засади і вимоги щодо проведення державної експертизи землевпорядної документації, ведення звітності у цій сфері, визначені Методикою проведення державної експертизи землевпорядної документації, яка затверджена наказом Держкомзему України від 03.12.2004 № 391, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 21.12.2004 за № 1618/10217 (надалі - Методика №391).

Так, згідно з пунктом 2.1 Методики №391, організацію і проведення державної експертизи здійснюють: Держгеокадастр; територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

За приписами частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Таким чином, умовою звернення до суду з позовом про оскарження рішення суб`єкта владних повноважень є наявність у позивача законного інтересу, обставин, які свідчать про існування у зв`язку з прийняттям оскаржуваного рішення правових наслідків для особи, що звертається до суду.

В свою чергу Закон №1808-IV, що діяв на момент проведення експертизи, передбачав також процедуру спростування висновків державної експертизи.

Так, відповідно до частини 1 статті 37 Закону №1808-IV, замовники або розробники об`єктів державної експертизи, заінтересовані у спростуванні висновків державної експертизи або їх окремих положень, подають обґрунтоване клопотання (заяву) про це до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Як слідує з положень частини 1 статті 37 Закону №1808-IV, правом на спростування висновків державної експертизи шляхом звернення до центрального органу (а адміністративному порядку) мають виключно замовник та розробник експертизи.

Частиною 4 статті 37 Закону №1808-IV передбачено, що в разі відмови в розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи або незгоди з висновками повторної державної експертизи замовники або розробники об`єктів державної експертизи мають право звернутися до суду.

Тобто, замовники та розробники об`єктів державної експертизи, заінтересовані у спростуванні висновків державної експертизи або їх окремих положень, які в силу Закону наділені додатковим правом на спростування висновків експертизи, мають право на звернення до суду з позовом про скасування висновків лише в разі відмови центрального органу в розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи чи окремих їх положень або незгоди з висновками повторної експертизи.

Правила статті 37 Закону №1808-IV є застосовними саме до суб`єктів державної експертизи, якими є замовники та розробники, тобто до тих осіб, які брали участь у процесі розробки державної експертизи.

Водночас, право третіх осіб на спростування висновків державної експертизи, навіть у разі, коли інтересів цієї особи стосується такий висновок, але така особа не брала участь у процесі розробки експертизи, статтею 37 Закону №1808-IV не передбачено.

Відсутність права інших осіб, крім суб`єктів державної експертизи, на спростування висновків експертизи шляхом звернення із відповідним клопотанням (заявою) до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, підтверджується також і положеннями статті 31 Закону №1808-IV, яка передбачає право ініціювання проведення державної експертизи саме для замовників та розробників. Виходячи з того, що наслідком спростування висновків державної експертизи може бути призначення повторної експертизи, то, у разі спростування державної експертизи за заявою третьої особи, відбулась би фактична заміна ініціатора такої експертизи, який, в свою чергу, не був ані її замовником, ані розробником.

Отже, і правило частини 4 статті 37 Закону №1808-IV не підлягає застосуванню до позивача, який, в даному випадку, не був учасником правовідносин, пов`язаних із проведенням експертизи.

За правилами частини другої статті 20 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Відповідно до частини першої статті 23 Закону України «Про оцінку земель», технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації.

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про оцінку земель» витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.

Згідно з додатком №3 до постанови Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2011 року №835 «Деякі питання надання державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами адміністративних послуг» видача витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки належить до переліку адміністративних послуг, що надаються територіальними органами Держгеокадастру на безоплатній основі.

Водночас, згідно з частинами першою, третьою-п`ятою статті 791 Земельного кодексу України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі.

Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.

Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах шостій - сьомій цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок.

Згідно з частиною першою статті 13 Закону України «Про Державний земельний кадастр» до Державного земельного кадастру включаються відомості про землі в межах території адміністративно-територіальних одиниць (Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва і Севастополя, районів, міст, селищ, сіл, районів у містах), зокрема, відомості про нормативну грошову оцінку земель в межах території адміністративно-територіальної одиниці.

Відповідно до статті 15 Закону України «Про Державний земельний кадастр» до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про земельні ділянки: кадастровий номер; місце розташування; опис меж; площа; міри ліній по периметру; координати поворотних точок меж; дані про прив`язку поворотних точок меж до пунктів державної геодезичної мережі; дані про якісний стан земель та про бонітування ґрунтів; відомості про інші об`єкти Державного земельного кадастру, до яких територіально (повністю або частково) входить земельна ділянка; цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель); склад угідь із зазначенням контурів будівель і споруд, їх назв; відомості про обмеження у використанні земельних ділянок; відомості про частину земельної ділянки, на яку поширюється дія сервітуту, договору суборенди земельної ділянки; та нормативна грошова оцінка. Відомості про земельну ділянку містять інформацію про її власників (користувачів), зазначену в частині другій статті 30 цього Закону, зареєстровані речові права відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Частина сьома статті 21 Закону України «Про Державний земельний кадастр» визначає, що відомості про нормативну грошову оцінку земель вносяться до Державного земельного кадастру на підставі технічної документації з такої оцінки.

Як встановлює частина перша статті 26 Закону України «Про Державний земельний кадастр», при відкритті Поземельної книги відомості до неї вносяться на підставі документації, яка подана для державної реєстрації земельної ділянки (крім відомостей про власників та користувачів земельної ділянки).

Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави вважати, що у відповідача як в органу, який здійснює ведення Державного земельного кадастру, існує обов`язок щодо видачі витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель за відповідною заявою на підставі даних Державного земельного кадастру щодо сформованої земельної ділянки, зареєстрованій у Державному земельному кадастрі.

Тобто, для формування витягу та його видачі, відповідач користується наявною інформацією у Державному земельному кадастрі.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Згідно із частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

VI. Судові витрати.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України у зв`язку з відмовою позивачу в задоволенні позову понесені ним судові витрати, пов`язані зі зверненням до суду, не відшкодовуються.

Керуючись статтями 132, 139, 143, 242-246, 255, 260-263, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволені адміністративного позову відмовити.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду Р.В. Жук