Справа № 488/2783/21
Суддя: Чернявська Я. А.
Дата ухвалення: 2023-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА

Справа № 488/2783/21
Провадження № 2-а/488/7/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

25.01.2023 року м. Миколаїв

Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючої по справі - судді Чернявської Я.А.,

при секретарі судового засідання Кралі В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

30.07.2021 р. позивач ОСОБА_2 звернувся в Корабельний районний суд м. Миколаєва з позовом до відповідача Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), в якому просив суд скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення № 000957 від 21.07.2021 р. і закрити справу.

Позовну заяву мотивував тим, що він працює у Товаристві з обмеженою відповідальністю «Миколаївський глиноземний завод» (далі - Т0В «МГЗ») начальником дільниці шламового господарства.

З 05.07.2021 по 16.07.2021 у ТОВ «МГЗ» Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) проводилась планова перевірка з питань дотримання вимог природоохоронного законодавства.

16.07.2021 у відношенні нього посадовою особою Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) було складено протокол про адміністративне правопорушення № 000957, передбачене ст. 52 КУпАП, та 21.07.2021 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 850,00 грн. за вказане правопорушення, за незабезпечення захисту земель від забруднення, а саме: на земельній ділянці площею 18м2 у відібраних пробах ґрунтів біля шламосховища № 1 зафіксовано перевищення по залізу (рухомі форми) відносно фонової проби (протокол вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 16.07.2021 № 15).

З постановою про накладення адміністративного стягнення № 000957 від 21.07.2021 позивач не погоджується та вважає її такою, що винесена необґрунтовано та безпідставно.

Зазначив, що висновок, зафіксований в акті перевірки № 532 від 16.07.2021 порушення у вигляді незабезпечення захисту земель від забруднення, а саме: на земельній ділянці площею 18 м2 у відібраних пробах ґрунтів (Протокол вимірювань проб ґрунтів № 15 від 16.07.2021 року) біля шламосховища №1 ТОВ «МГЗ» зафіксовано перевищення по залізу (рухомі форми) відносно фонової проби, є необґрунтованим.

Вказав, що відповідно до Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до компетенції посадових осіб Державної екологічної інспекції Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська області) не входять повноваження щодо відбору проб ґрунту.

Повідомив,, що в акті перевірки не зазначається конкретне місце, де було начебто виявлено перевищення по залізу, а також не наведено доказів того, що вказане забруднення мало місце з його вини або з вини ТОВ «МГЗ».

Відсутні також відомості про те, що у місці виявлення перевищення по залізу раніше, порівняно з фоновою пробою, такого перевищення не було.

Зазначив, що про забруднення земель можна стверджувати лише тоді, коли кількість забруднюючої речовини в ґрунті перевищує гранично-допустиму концентрацію такої речовини, аби підтвердити, що вміст певної речовини у ґрунті дійсно є шкідливим. Однак, гранично-допустима концентрація заліза для ґрунтів не визначена та у акті перевірки не вказано про те, що виявлена кількість заліза у ґрунті перевищує гранично допустиму концентрацію.

Також зазначив, що оскаржувана постанова є протиправною ще й з огляду на те, що відповідач при її прийнятті не зібрав належних та допустимих доказів того, що позивач вчинив адміністративне правопорушення та доказів вини позивача у вчиненні правопорушення, що свідчить про грубе порушення порядку винесення постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Посилаючись на вказані обставини, позивач звернувся в суд з даним позовом.

Ухвалою Корабельного районного суду м. Миколаєва від 04.08.2021 року відкрито провадження у вказаній справі та визначено проводити розгляд справи за правилами ст. 286 КАС України. Копію ухвали надіслано сторонам по справі. Одночасно встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

В судове засідання позивач не з`явився, про дату, час та місце слухання справи був повідомлений своєчасно та належним чином, про поважність причин своєї неявки суд не повідомив.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи був повідомлений своєчасно та належним чином, про що свідчать наявні в матеріалах справи зворотні поштові повідомлення, проте, відзиву на позовну заяву не надав, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків.

Згідно ч. 1ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як зазначив Вищій адміністративний суд України у довідці про результати вивчення та узагальнення практики розгляду справ за позовами фізичних осіб із приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності від 29.01.2010 року, під час розгляду справ зазначеної категорії необхідно встановлювати наявність у діях особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, тобто об`єкта, суб`єкта, об`єктивної та суб`єктивної сторони. Необхідно враховувати, що обов`язковим є наявність вини особи в здійсненні адміністративного правопорушення.

З цією метою суди повинні перевіряти законність та обґрунтованість складення протоколу, постанови та досліджувати, чи було дотримано порядок притягнення особи до адміністративної відповідальності, чи не пропущено строки, встановлені для розгляду справи та накладення адміністративного стягнення, чи виконано вимоги закону щодо обов`язкової присутності особи при розгляді її справи та своєчасного повідомлення цієї особи про місце та дату розгляду справи.

Розглядаючи справи цієї категорії суди, крім зазначеного вище повинні досліджувати такі обставини: чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи правильні висновки органу (посадової особи), який прийняв постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом`якшувальні обставини, майновий стан винного.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним доказам в цілому (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу ( групи доказів).

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 52 КУпАП псування сільськогосподарських та інших земель, забруднення їх хімічними і радіоактивними речовинами, нафтою і нафтопродуктами, неочищеними стічними водами, виробничими та іншими відходами, а так само невжиття заходів по боротьбі з бур`янами - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від двадцяти до вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб, громадян - суб`єктів підприємницької діяльності - від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері раціонального землекористування та охорони земель. Такі відносини регулюються Земельним кодексом, Законом України Про охорону земель тощо.

Державна політика охорони і раціонального використання земель визначається системою правових, організаційних, економічних та інших заходів, що мають природоохоронний, ресурсозберігаючий та відтворювальний характер.

Користування земельними ресурсами означає досягнення господарських та інших цілей таких, як видобуток, переробка. Раціональне землекористування припускає дбайливе ставлення до земельних ресурсів, недопущення незворотних для них наслідків.

Охорона земель - це система правових, організаційних, економічних та інших заходів, спрямованих на раціональне використання земель, запобігання необґрунтованому вилученню земель сільськогосподарського призначення, захист від шкідливого антропогенного впливу, відтворення і підвищення родючості ґрунтів, підвищення продуктивності земель лісового фонду, забезпечення особливого режиму використання земель природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення.

Мета охорони земель - запобігти екологічно шкідливому впливу господарської й іншої діяльності на навколишнє природне середовище, захистити її від забруднення, псування, виснаження або руйнації, створити безпечне довкілля для життя та здоров`я людей.

Об`єктивна сторона виражається у вчиненні таких дій: 1) псування сільськогосподарських та інших земель; 2) забруднення земель хімічними речовинами; 3) забруднення земель радіоактивними речовинами; 4) забруднення земель нафтою; 5) забруднення земель нафтопродуктами; 6) забруднення земель неочищеними стічними водами; 7) забруднення земель виробничими та іншими відходами; 8) невжиття заходів щодо боротьби з бур`янами.

Ця стаття передбачає відповідальність за вчинення будь-якої з цих дій, як окремо, так і усіх разом.

Судом встановлено, що 16.07.2021 р. державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу Суворовим Ігорем Владиславовичем був складений протокол № 000957 відносно позивача, ОСОБА_2 , про наступне: о 14 год. 00 хв. 16.07.2021 під час проведення планової перевірки ТОВ МГЗ встановлено, що не забезпечується захист земель забруднення, а саме: на земельній ділянці площею 18 м2 у відібраних пробах ґрунтів біля шламосховища № 1 зафіксовано перевищення по залізу (рухомі форми) відносно фонової проби (протокол вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів від 16.07.2021 р. № 15). Згідно з протоколом вказане є порушенням ст. 35 Закону України Про охорону земель.

Інспектором також зазначено, що на місці правопорушення були відібрані 2 проби ґрунту та посилання на Акт відбору проб ґрунтів від 14.07.2021 р. № 15. Проте, копії вказаного Акту відбору суду не надано.

У вказаному протоколі про адміністративне правопорушення також зазначено, що ОСОБА_2 працює на посаді начальника ДШГ БО УС та ШГ ТОВ МГЗ.

Зі змісту даного протоколу вбачається, що в графі: Пояснення порушника та його зауваження до змісту протоколу чи мотиви відмови від його підписання позивач ОСОБА_2 зробив запис про те, що з протоколом не згоден, забруднення земельної ділянки не допускав, та додає письмові пояснення до протоколу. Проте, копія таких пояснень суду не надана.

Протокол - це відповідним чином оформлений уповноваженою особою процесуальний документ про вчинення діяння, яке містить ознаки правопорушення, передбаченого КУпАП і який не є доказом, визначеним ст. 251 КУпАП.

Судом також встановлено, що 21.07.2021 р. державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу Суворовим Ігорем Владиславовичем, за результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення від 16.07.2021 р. № 000957, була винесена постанова про накладення адміністративного стягнення.

Згідно з вказаною постановою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 52 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн.

Зі змісту даної постанови також вбачається, що державним інспектором Суворовим І.В. було встановлено, ОСОБА_2 , який працює на посаді начальника ДШГ БОУС та ШГ ТОВ МГЗ, вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 56 Закону України Про охорону земель тим, що: о 14 год. 00 хв. 16.07.2021 під час проведення планової перевірки ТОВ МГЗ встановлено, що не забезпечується захист земель забруднення, а саме: на земельній ділянці площею 18 м2 у відібраних пробах грунтів біля шламосховища № 1 зафіксовано перевищення по залізу (рухомі форми) відносно фонової проби (протокол вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів від 16.07.2021 р. № 15).

В матеріалах справи також міститься надана позивачем копія Акту Державної екологічної інспекції Південно-Західного округ (Миколаївська та Одеська області) № 532 від 16.07.2021 р., складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Товариством з обмеженою відповідальністю «Миколаївський глиноземний завод».

Згідно з відомостями щодо загальної інформації про проведення заходу державного нагляду (контролю), що міститься у даному акті, вказаний захід за типом заходу державного нагляду (контролю) є плановим; форма заходу перевірка; підстава - Спільний наказ Міністерства екології та природних ресурсів України та Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України «Про затвердження форми паспорта артезіанської свердловини» (наказ 06 квітня 2016 року № 145/84)»; посвідчення (направлення): від 02.07.2021 р. № 719пр; від 02.07.2021 № 722пр.

В пункті 4 Опису виявлених порушень вимог законодавства зазначеного Акту № 532 міститься інформація про порушення вимог абзацу одинадцятого статті 35 Закону України Про охорону земель. В графі: опис фактичних обставин та відповідних доказів (письмових, речових, електронних або інших), що підтверджують наявність порушення вимог законодавства вказано, що: Не забезпечується захист земель від забруднення, а саме: на земельній ділянці площею 18 м2 у відібраних пробах ґрунтів (Протокол вимірювань проб ґрунтів № 15 від 16.07.2021 року) біля шламосховища №1 ТОВ «МГЗ» зафіксовано перевищення по залізу (рухомі форми) відносно фонової проби. В графі: Опис негативних наслідків, що настали в результаті порушення вимог Законодавства (за наявності) - забруднення земельних ресурсів.

Слід зазначити, що вказаний Акт складений за результатами проведеного заходу державного нагляду (контролю) відносно юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю Миколаївський глиноземний завод, а надана суду його копія не містить будь-яких відомостей щодо осіб, що його склали, а також відповідних підписів відповідальних осіб, внаслідок чого суд позбавлений можливості пересвідчитися у повноті даних та відомостей, що можуть бути відображені в ньому.

Крім того, у наданій суду копії постанови про накладення адміністративного стягнення від 21.07.2021 р. наявне посилання на існування протоколу вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів від 16.07.2021 № 15 землі, яка перебуває в користуванні товариства, проте, копії відповідного протоколу суду не надано.

В оскаржуваній постанові також відсутні посилання на докази, які вказують, що саме позивач допустив забруднення земельної ділянки.

З наявних в матеріалах справи документів неможливо зробити беззаперечний висновок, що саме дії позивача ОСОБА_2 призвели до забруднення земель. Суду не надані належні та допустимі докази (посадова інструкція, наказ про призначення тощо), які б підтверджували, що саме ОСОБА_2 є суб`єктом даного правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо застосування ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (рішення від 21.01.1999 у справі «Гарсія Руїз проти Іспанії», від 22.02.2007 у справі «Красуля проти Росії», від 05.05.2011 у справі «Ільяді проти Росії», від 28.10.2010 у справі «Трофимчук проти України», від 09.12.1994 у справі «Хіро Балані проти Іспанії», від 01.07.2003 у справі «Суомінен проти Фінляндії»), згідно з якими право на мотивоване (обґрунтоване) судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи та поширюється як на цивільний, так і на кримінальний процес.

Разом із тим, суд бере до уваги, що за змістом перелічених рішень вимога п. 1 ст. 6 Конвенції щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітись як обов`язок суду детально відповідати на кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте Європейський суд з прав людини оцінює ступінь умотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи.

Вирішуючи питання в частині закриття провадження у справі, суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

До правових актів індивідуальної дії належать також рішення (постанови) про притягнення фізичних осіб до адміністративної відповідальності, які прийняті суб`єктами владних повноважень (крім суду).

Згідно з статтею 248 КУпАП у справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Статтею 221 глави 17 КУпАП «Підвідомчість справ про адміністративне правопорушення» закріплено вичерпний перелік справ про адміністративні правопорушення, які розглядають судді районних, районний у місті, міських чи міськрайонних судів.

Системний аналіз норм КУпАП та КАС України щодо компетенції судів у справах про адміністративні правопорушення дозволяє суду дійти висновку, що право закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення належить лише органу, який розглядає таку справу або ж суду, у передбачених статтею 221 КУпАП випадках, та не відноситься до компетенції адміністративного суду, який перевіряє законність винесеного суб`єктом владних повноважень постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, а тому позов в частині закриття провадження у справі задоволенню не підлягає.

Вказаний висновок суду узгоджений з постановою Верховного Суду від 01 березня 2021 року у справі № 490/843/15-а.

Відповідно до ч. 5 ст. 250 КАС України, датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Керуючись ст.ст. 2, 9, 242-246, 286 КАС України, ст.ст. 22, 34, 245, 247, 251, 280 КУпАП, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_2 до Державної екологічної інспекції Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська області) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити частково.

Постанову Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська область) № 000957 від 21.07.2021 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 52 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 850,00 грн. - скасувати.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене протягом десяти днів з дня його проголошення до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Сторони по справі:

Позивач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), , адреса: 65058, м. Одеса, пр. Шевченка, 12.

Суддя: Я.А. Чернявська