Справа № 340/636/23
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2023-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 лютого 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/636/23

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Казанчук Г.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (вул. Дворцова 32/29, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25022; ) про визнання дій протиправними та скасування постанови, -

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Вишні Г.В., звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати непротиправними дії заступника начальника відділу Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Чубари Л.В. щодо винесення постанови б/н від 22.07.2022 року про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору в сумі 37555,70 грн.;

- визнати протиправною та скасувати постанову б/н від 22.07.2022 року винесену заступником начальника відділу Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Чубарою Л.В. про стягнення виконавчого збору в сумі 37555,70 грн. з ОСОБА_1 .

У період з 20.02.2023 року по 24.02.2023 року суддя Казанчук Г.П. проходила навчання в Національній школі суддів України.

При ознайомленні з матеріалами позовної заяви, встановлено, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.

Відповідно до пункту 5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В прохальній частині позивач просить суд постанову державного виконавця постанову від 22.07.2022 року, винесену заступником начальника відділу Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Чубарою Л.В. про стягнення виконавчого збору в сумі 37555,70 грн.

Однак в порушення вказаних вище норм позивач (його представник) до позовної заяви не додано копії спірної постанови. Про відсутність цього додатку посадовими особами відділу організаційного забезпечення та контролю суду 17.02.2023 року складено відповідний акт.

Таким чином, для усунення вказаного недоліку позовної зави суду слід надати копію спірної постанови або заявити клопотання про її витребування, у разі неможливості її надання.

Також відповідно до пункту 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом.

Згідно частини 1 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені у статті 287 КАС України.

Пунктом 1 частини 2 статті 287 КАС України встановлено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Тобто, для даної категорії справ законодавством встановлено десятиденний строк звернення до суду для захисту порушеного права.

Суддя убачає, що позивач оскаржує постанову від 22.07.2022 року, яку як зазначає представник позивача, винесена заступником начальника відділу Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Чубарою Л.В. про стягнення виконавчого збору в сумі 37555,70 грн. Однак дану позовну заяву до суду подано лише 17.02.2023 року, тобто з пропуском десятиденного строку звернення до суду для захисту порушеного права.

Разом з позовною заявою представником позивача подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду. У вказаній заяві обґрунтованими причинами пропуску звернення до суду з цим позовом представник позивача зазначає те, що позивач раніше звертався до суду з адміністративним позовом про скасування постанови від 26.07.2022 року у виконавчому провадженні №69495730 про стягнення виконавчого збору у розмірі 37555,70 грн. Однак рішенням суду першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, зазначив, що підставою для прийняття постанови від 26.07.2022 р. ВП №69495730 про відкриття виконавчого провадження є виконавчий документ - постанова про стягнення виконавчого збору від 22.07.2022 р. (наразі оскаржується позивачем), яка боржником у визначений чинним законодавством спосіб не оскаржена та є чинною. Відтак, представник позивача вважає, що саме вказані обставини є об`єктивними причинами неможливості звернення до суду раніше.

Надаючи правову оцінку зазначеному вище, суддя зазначає наступне.

02.12.2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи № 640/20314/20, адміністративне провадження № К/9901/6146/21 (ЄДРСРУ № 101608710) висловив правові висновки щодо поважності причин пропуску процесуального строку.

Правова природа строку звернення до суду, дозволяє констатувати, що запровадження строку, у межах якого фізична або юридична особа, орган державної влади та місцевого самоврядування можуть звернутися до суду з позовом, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права.

Встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається з дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не можна вважати поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Процесуальна можливість для звернення з позовом до суду пов`язана з певним часовим проміжком, протягом якого така особа може реалізувати право на звернення без застосування до неї наслідків пропуску такого строку. В той же час, у випадку звернення до суду поза межами такого строку, до неї підлягають застосуванню відповідні правові наслідки встановлені законом, в даному випадку статтею 123 КАС України.

23.12.2020 р. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 360/4485/19 зазначив, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Існує також презумпція знання законодавства (лат. Ignorantia juris non excusat - незнання закону не вибачається) - кожен вважається таким, що знає закони.

Правова основа презумпції знання законодавства - обов`язок кожного неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Цей обов`язок закріплений в частині 1 статті 68 Конституції України. Обов`язок додержання законів передбачає і обов`язок їх знання. Тому закони повинен знати кожний. З цього положення і випливає загальновідома формула: незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності, яка і міститься в частині 2 статті 68 Конституції України.

Отже, юридична необізнаність і невірне трактування норм права, відсутність чіткого законодавчого врегулювання певних питань не є поважною причиною для пропуску строку на звернення до суду.

З огляду на викладені в заяві про поновлення строку звернення до суду представником позивача обставини, суддя вважає, що звернення кілька разів до Кіровоградського окружного адміністративного суду з тотожним або іншими позовними вимогами не свідчать про об`єктивну неможливість звернення до суду у встановлений законом строк. Тобто, обрання невірного способу захисту чи неведення неповажних причин при попередньому зверненні, беззаперечно не є тією істотною обставиною, яка може бути визнана судом як поважною.

Згідно з частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачу та/або його представнику необхідно надати суду заяву про поновлення строку для звернення до суду з позовними вимогами про оскарження постанови державного виконавця від 22.07.2022 року та надати документальні докази в підтвердження поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 120, 122, 123, 161, 169, 170 КАС України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Повідомити особу, що подала позовну заяву про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити особі, що подала позовну заяву, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук