Справа № 240/34367/22
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2023-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

23 лютого 2023 року м. Житомир

справа № 240/34367/22

категорія 106030000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Горовенко А.В.,

розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні суду за адресою: 10014, місто Житомир, вул.Мала Бердичівська, 23, клопотання Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) про залишення без розгляду адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) про зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- зобов"язати Центрально-Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки виплати коштів за період з 27.12.2019 по дату виплати 28.09.2022.

Відповідно до ухвали суду від 24 січня 2023 року провадження у справі відкрито, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи та у зв"язку з задоволенням клопотання позивача визнано поважними, вказані ОСОБА_1 підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

16 лютого 2022 року відповідач надіслав до суду клопотання за вх.№12373/23 про залишення позовної заяви без розгляду у зв"язку з пропуском строку звернення до суду.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що позивач з даним позовом про зобов"язання відповідача нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки виплати коштів дізнався 28.09.2022, в день зарахування коштів на картковий рахунок позивача, проте до суд звернувся у грудні 2022 року. Саме тому, відповідач вважає, що позивачем пропущено місячного строку звернення до суду.

Розглянувши клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналіз наведених норм Кодексу адміністративного судочинства України свідчить про те, що законодавець передбачив, що в разі, якщо особа не знала про допущене порушення, але з певної дати повинна була про нього дізнатись, перебіг строку обчислюється саме з моменту, коли особа повинна була дізнатись про відповідне порушення її прав.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись".

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №340/1019/19).

Окрім того, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами №22083/93, №22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства", пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Суд звертає увагу, що позивачу про порушене право стало відомо щонайменше 28.09.2022, дата за рахунку коштів на картковий рахунок позивача.

Отже, з дня отримання грошових виплат особа вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання виплат, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеного (перерахованого) грошового забезпечення, звернулась до роботодавця із заявою про надання їй відповідної інформації. У такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від роботодавця відповіді на подану ним заяву.

Матеріали справи свідчать, що 16.12.2022 у зв"язку з переведенням для подальшої роботи в Центральному міжрегіональному управлінні Міністерства юстиції (м.Хмельницький), позивачем подано до Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) заяву про інформування виплати йому середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку та наданням довідки про нарахування середньоденного заробітку.

До Житомирського окружного адміністративного суду з даним позовом звернувся 26.12.2022.

Отже, судом не приймаються до уваги доводи відповідача, викладені у заяві про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки до моменту звільнення з Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), а саме прийняття 19.12.2022 наказу про звільнення позивача у зв"язку з переведенням, ОСОБА_1 мав законні сподівання, що відповідачем у добровільному порядку буде здійснено виплату усіх належних сум заробітної плати, зокрема середнього заробітку за затримку розрахунку.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що наведені відповідачем підстави для залишення позовної заяви без розгляду у зв"язку з пропуском строку звернення до суду відсутні, а тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 9, 122, 241, 243, 257-262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) про залишення без розгляду адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), - відмовити.

Ухвала набирає законної сили у порядку встановленому статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України та відповідно до частини другої статті 293, статті 294 Кодексу адміністративного судочинства України окремо від рішення суду в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Горовенко