Справа № 320/8399/21
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2023-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2023 року

м. Київ

справа №320/8399/21

адміністративне провадження № К/990/29322/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Мельник-Томенко Ж. М.,

суддів - Жука А. В., Мартинюк Н. М.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, провадження в якій відкрито

за касаційною скаргою Головного управління Національної поліції в Київській області на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2022 (колегія суддів у складі: Кузьменка В. В., Ганечко О. М., Василенка Я. М.),

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст обставин справи

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви, просив:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Київській області щодо невиплати ОСОБА_1 середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 11.03.2020 по 21.05.2021 у розмірі 173 264,00 грн, без урахування обов`язкових податків та зборів;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Київській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 11.03.2020 по 21.05.2021 у розмірі 173 265,82 грн, без урахування обов`язкових податків та зборів.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 16.06.2022 адміністративний позов задоволено частково. Зобов`язано Головне управління Національної поліції в Київській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 13.03.2020 по 30.04.2021, без урахування обов`язкових податків та зборів, з урахуванням висновків суду. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням Київського окружного адміністративного суду від 16.06.2022 відповідач оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.09.2022 апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 16.06.2022 залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а саме: апелянтом не сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги та надано скаржнику строк 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення зазначеного недоліку. Також роз`яснено, що у разі невиконання вимог ухвали, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута апелянту.

Ухвалу суду апеляційної інстанції про залишення апеляційної скарги без руху було доставлено до електронного кабінету відповідача 13.09.2022, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2022 апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 16.06.2022 повернуто особі, яка її подала.

Постановляючи оскаржувану ухвалу суд апеляційної інстанції виходив з того, що на виконання ухвали суду скаржником не надіслано відповідних документів. При цьому, суд зазначив, що судом було надано максимальний строк відповідно до норм процесуального законодавства для усунення вказаних недоліків.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

Не погодившись з ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2022 Головне управління Національної поліції в Київській області звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить її скасувати, а справу направити до суду апеляційної інстанції для подальшого розгляду справи.

На обґрунтування вимог касаційної скарги зазначає, що Головне управління Національної поліції в Київській області не отримувало ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.09.2022 про залишення апеляційної скарги без руху ані в паперовому вигляді ані на електронну адресу, яка була зазначена в апеляційній скарзі. Скаржник вважає, що суд зобов`язаний в силу закону вручати і надсилати судові рішення у паперовій формі рекомендованим листом. Також скаржник зазначає, що оприлюднення судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень не скасовує обов`язок суду вчасно направляти копії судових рішень учасникам справи, враховуючи також і те, що в умовах воєнного стану Єдиний державний реєстр судових рішень з технічних причин працює з перебоями.

Позиція інших учасників справи

Відсутність відзиву на касаційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду апеляційної інстанції.

Рух справи у суді касаційної інстанції

26.10.2022 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного управління Національної поліції в Київській області на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2022.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.10.2022 визначено склад колегії суддів, а саме: головуючого суддю (суддю-доповідача) Мельник-Томенко Ж. М., суддів Жука А. В., Мартинюк Н. М. для розгляду судової справи № 320/8399/21.

Ухвалою Верховного Суду від 01.12.2022 відкрито касаційне провадження за скаргою Головного управління Національної поліції в Київській області на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2022.

Ухвалою Верховного Суду від 22.02.2023 закінчено підготовку даної справи до касаційного розгляду та призначено її касаційний розгляд в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Позиція Верховного Суду

Релевантні джерела права та акти їхнього застосування. Оцінка висновків суду, рішення якого переглядається, та аргументів учасників справи

Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених статтею 341 КАС України, а також надаючи оцінку правильності застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права, виходить з такого.

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи є однією з основних засад судочинства та гарантується приписами пункту 8 частини третьої статті 129 Конституції України. Проте таке право підлягає реалізації з дотриманням вимог процесуального законодавства, що виражається в дотриманні форми та змісту апеляційної скарги, термінів її подачі, а також обов`язковому переліку матеріалів, що повинні бути додані до неї.

Так, вимоги до апеляційної скарги визначені у статті 296 КАС України, серед яких законодавцем передбачено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до частини другої статті 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно із приписами якої, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У постановах Верховного Суду від 24.02.2020 у справі № 182/1768/17(6-а/0182/50/2018), від 14.08.2020 у справі №420/4676/19 та від 28.12.2020 у справі № 320/7209/19, від 21.02.2022 у справі № 744/658/20 зроблено висновок про те, що залишення скарги без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення недоліків апеляційної скарги та дотримання порядку її подання. Тривалість строку для усунення недоліків визначається з урахуванням необхідного часу для повідомлення сторони про залишення заяви без руху у зв`язку з допущеними недоліками та їх виправлення.

Пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

У цій справі підставою для повернення апеляційної скарги слугувало те, що недоліки апеляційної скарги не були усунуті скаржником у строк, визначений судом.

Суд зазначає, що копію ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.09.2022 про залишення апеляційної скарги без руху було доставлено до електронного кабінету Головного управління Національної поліції в Київській області 13.09.2022, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а. с. 74).

Водночас, як встановлено судом апеляційної інстанції, на виконання ухвали суду, скаржником не надіслано відповідних документів.

Щодо можливості надсилання процесуальних документів в електронному вигляді через систему «Електронний суд», Верховний Суд вважає за необхідне зазначити таке.

Частиною п`ятою статті 251 КАС України визначено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Відповідно до частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Отже, допустимим доказом, що підтверджує вручення Головному управлінню Національної поліції в Київській області судового рішення, надісланого в електронній формі, є довідка про доставку електронного листа.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16.02.2023 у справі № 380/18227/21.

Колегія суддів також звертає увагу, що згідно із частинами першою, п`ятою, шостою та сьомою статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку. Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Положенням про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (далі - Положення) визначено порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Згідно з підпунктом 5.6 пункту 5 Положення користувач ЄСІТС (користувач) - це особа, що пройшла процедуру реєстрації в підсистемі «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС), пройшла автентифікацію та якій надано доступ до підсистем ЄСІТС відповідно до її повноважень.

Офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України (підпункт 5.8 пункту 5 Положення).

Пунктом 17 цього ж підрозділу визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

У справах № 459/3660/21, № 460/9523/21, № 240/13276/21, № 380/2760/21, за результатами аналізу наведених норм, Верховний Суд дійшов висновку про те, що функціонування «Електронного кабінету» та надсилання до нього документів в електронній формі у справах, в яких особи, що беруть в них участь, пройшли процедуру реєстрації в ЄСІТС, пов`язується саме з проходженням такими особами процедури реєстрації «Електронного кабінету» з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Водночас Верховний Суд зазначив, що наведеними вище нормами Положення передбачене надсилання відповідних документів саме до «Електронного кабінету» незалежно від прив`язки до електронної адреси користувача такого кабінету, визначеної ним своїм внутрішнім документом як офіційної, оскільки для функціонування ЄСІТС офіційною електронною адресою в розумінні Положення визначається адреса електронної пошти, вказана користувачем в «Електронному кабінеті».

Отже, з урахуванням наведеного та наявності у матеріалах справи довідки про доставку в електронному вигляді ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.09.2022 про залишення апеляційної скарги без руху до «Електронного кабінету» відповідача 13.09.2022, колегія суддів відхиляє довід відповідача щодо ненаправлення йому копії ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.09.2022 про залишення апеляційної скарги без руху.

Крім того, Верховний Суд звертає увагу відповідача на те, що пунктами 6 та 7 частини п`ятої статті 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом, упродовж визначених для цього строків.

Отже, учасник справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на оскарження судового рішення, повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання своїх процесуальних обов`язків, вимог закону і суду, зокрема стосовно належного оформлення апеляційної скарги, в тому числі щодо додання до апеляційної скарги документа про сплату судового збору або зазначення підстав звільнення від його сплати.

Ураховуючи те, що відповідачем недоліки апеляційної скарги не були усунуті, колегія суддів погоджується із висновками апеляційного суду про наявність правових підстав для повернення апеляційної скарги.

Також Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що повернення апеляційної скарги не позбавляє особу права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Разом з тим, повернення апеляційної скарги та надання заявнику права в межах розумних строків та при дотриманні всіх інших вимог процесуального закону на повторне звернення до суду з такою скаргою, не є обмеженням доступу до суду та забезпечує практичну можливість реалізації права особи на суд у формі апеляційного оскарження судового рішення.

З урахуванням того, що відповідач не виконав вимоги процесуального закону при поданні апеляційної скарги та на виконання ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху, Верховний Суд вважає, що судом апеляційної інстанції не було допущено порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 350 КАС України передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом апеляційної інстанції винесено законну і обґрунтовану ухвалу, постановлену з дотриманням норм процесуального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення відсутні.

Висновки щодо судових витрат

Оскільки Верховний Суд не змінив та не ухвалив нове рішення, судові витрати відповідно статті 139 КАС України розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області залишити без задоволення.

Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2022 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не оскаржується.

СуддіЖ.М. Мельник-Томенко А.В. Жук Н.М. Мартинюк