Справа № 240/12550/19
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2023-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відстроченні виконання рішення суду

23 лютого 2023 року м. Житомир справа № 240/12550/19

категорія 111020300

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Черняхович І.Е., розглянувши заяву про відстрочення виконання рішення суду в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС у Житомирській області до Дочірнього підприємства "Міжнародний аеропорт Житомир імені С.П. Корольова" Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" про стягнення податкової заборгованості,

встановив:

У провадженні Житомирського окружного адміністративного суду перебувала справа №240/12550/19 за позовом Головного управління ДПС у Житомирській області до Дочірнього підприємства "Міжнародний аеропорт Житомир імені С.П. Корольова" Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" про стягнення податкової заборгованості.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2020 року у справі №240/12550/19, яке набрало законної сили 26.01.2021, позов Головного управлінням ДПС у Житомирській області було задоволено та стягнуто з Дочірнього підприємства "Міжнародний аеропорт Житомир імені С.П. Корольова" Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" податкову заборгованість в розмірі 2732005,50 гривень, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків.

На адресу суду від Дочірнього підприємства "Міжнародний аеропорт Житомир імені С.П. Корольова" Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" надійшла заява, в якій підприємство просить відстрочити йому виконання рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 15.10.2020 у справі №240/12550/19 про стягнення податкової заборгованості в розмірі 2732005,50 гривень на один рік з дати прийняття відповідної ухвали. В обґрунтування поданої заяви Дочірнє підприємство "Міжнародний аеропорт Житомир імені С.П. Корольова" Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" зазначило, що в 2019 році з метою ведення прибуткової господарської діяльності підприємством було передбачено реконструкцію, глобальну модернізацію та організацію на його базі: лоукост-хабу Житомирської, Київської, Рівненської, Хмельницької та Вінницької областей; центру вантажних авіаперевезень та митно-ліцензійного складу; бази техобслуговування та ремонту повітряних суден; готелю та ресторану. Згідно попереднього бізнес-плану, підприємство мало почати обслуговувати рейси та літаки ще в 2020 році. Однак, у зв`язку з поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, з 17.03.2020 року Урядом було запроваджено цілий ряд обмежувальних заходів, які були спрямовані на припинення поширення хвороби та пов`язані з обмеженням ведення господарської діяльності в Україні, серед яких і Закон від 17.03.2020 №530-ІХ, який припинив авіаційне сполучення та роботу аеропортів. За таких обставин, підприємство навіть теоретично не могло розпочати свою господарську діяльність і виконувати зобов`язання. Відтак, на момент набуття рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 15.10.2020 по справі №240/12550/19 законної сили Дочірнє підприємство "Міжнародний аеропорт Житомир імені С.П. Корольова" Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" не здійснювало свою господарську діяльність в повному обсязі та з урахуванням вищезазначених обставин не було спроможне виконати судове рішення зі сплати податкової заборгованості. Оскільки, підприємство не здійснює аеропортову діяльність в повному обсязі, внаслідок чого перебуває у скрутному фінансовому становищі, воно просить відстрочити йому виконання рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 15.10.2020 у справі №240/12550/19.

Головне управління ДПС у Житомирській області подало до суду заяву, в якій заперечувало проти відстрочення виконання рішення суду від 15.10.2020 по справі №240/12550/19 та звертало увагу на те, що збитковість діяльності підприємства та відсутність коштів на його рахунках є результатом провадження господарської самим відповідачем, а тому такі обставини не є самостійними та достатніми підставами для розстрочення виконання судового рішення. Відсутність коштів на рахунку у банку платника не може вважатися виключною обставиною, оскільки буквальне тлумачення цього терміну вказує на тимчасовість такої обставини та її винятковість (не характерність) для боржника. Крім того, Головне управління ДПС у Житомирській області вказує. що Дочірнім підприємством "Міжнародний аеропорт Житомир імені С.П. Корольова" Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" не надано фактичних даних про вжиття дієвих заходів щодо покращення його фінансово-господарської діяльності та погашення наявної заборгованості.

Розгляд заяви Дочірнього підприємства "Міжнародний аеропорт Житомир імені С.П. Корольова" Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" був призначений у відкритому судовому засідання, однак, сторони подали до суду заяви, в яких просили здійснювати такий розгляд без їх участі, в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини 2 статті 378 КАС України, заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про можливість здійснення розгляду заяви про відстрочення виконання рішення суду від 15.10.2020 по справі №240/12550/19 в письмовому провадженні.

Оскільки розгляд заяви здійснюється за відсутності учасників справи, то відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву про відстрочення виконання судового рішення, дослідивши додані до цієї заяви докази та матеріали адміністративної справи, суд зазначає наступне.

Згідно з статтею 129-1 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання. Право особи на виконання судового рішення є складовою права на доступ до суду, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також статтею 6 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності за її межами. У цьому контексті важливо також зазначити, що відповідно до статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Водночас, за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим, сторона справи може звернутися до адміністративного суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення. Фактично, відстрочення виконання рішення є однією з процесуальних гарантій виконання рішення.

Стаття 378 КАС України передбачає загальну процедуру відстрочення і розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення.

Зокрема, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Згідно з частинами 3 та 4 статті 378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

При цьому, частина 5 статті 378 КАС України визначає, що відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови. Із аналізу вказаної норми вбачається, що підставою для відстрочення виконання рішення є звернення особи із заявою до суду про відстрочення з обумовленням причин неможливості виконати судове рішення у встановлений законом строк, тобто за доведеністю обставин, що ускладнюють його виконання, або роблять його неможливим (відсутність коштів або присудженого майна в натурі та інше).

Питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площинні процесуального права. Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи податкового боргу.

Пунктом 5.2 ст. 5 ПК України, яка встановлює співвідношення податкового законодавства з іншими законодавчими актами, передбачено пріоритет понять, правил, термінів та положень цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування. Таким чином, норми ст.100 ПК України, які регулюють правила розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків, є спеціальними нормами щодо доказів як підстав для відстрочення податкового боргу (п.100.5 ПК України) та порядку погашення податкового боргу (п.100.7 ПК України).

Відповідно до п.100.5 ст. 100 Податкового кодексу України підставою для відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є надання ним доказів, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність дії обставин непереборної сили, що призвели до загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань або податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму відстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків. Такий перелік визначено Постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 №1235 «Про затвердження переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин».

Відповідно до Розділу II Переліку «Обставини, що є підставою для відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу заявника» такими є форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), зазначені у частині другій статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативно-правовими актами.

Доказами, що підтверджують факт настання (існування) зазначених обставин, є:

- сертифікат Торгово-промислової палати про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили);

- рішення Президента України про оголошення окремих місцевостей України зоною надзвичайної екологічної ситуації, затверджені Верховною Радою України.

У разі підтвердження наявності обставин непереборної сили рішеннями Президента України про оголошення окремих місцевостей України зоною надзвичайної екологічної ситуації, затвердженими Верховною Радою України, заявник додатково подає довідку, видану відповідним місцевим органом, що має право підтверджувати наявність обставин непереборної сили. Відтак, вищезазначені норми врегульовують загальні підстави відстрочення грошового зобов`язання чи податкового боргу. Отже, у розглядуваному випадку підстави відстрочення боргового зобов`язання судом, передбачені ст. 378 КАС України, не є вичерпними та мають застосовуватися в сукупності з нормами матеріального права. Зазначені аргументи підтверджуються Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 01.02.2018, №К/9901/2411/17 (805/1779/15-а), а саме:

"Питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площині процесуального права. Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи податкового боргу. Статтею 5 Податкового кодексу України, яка встановлює співвідношення податкового законодавства з іншими законодавчими актами, п. 5.2 цієї статті передбачено пріоритет понять, правил, термінів та положень цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування".

Таким чином, Верховний Суд дійшов висновку, що «...приписи статті 100 ПК України, які регулюють правила розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків, є спеціальними нормами щодо визначення доказів, які є підставою для відстрочення податкового боргу (пункт 100.5 ПК України) та порядку погашення податкового боргу (пункт 100.7 ПК України)».

Водночас, норма ст. 378 КАС України не обмежує право суду певними обставинами, при наявності яких суд може відстрочити виконання прийнятого рішення, проте визначальним фактором при наданні відстрочки є винятковість цих випадків та їх об`єктивний вплив на виконання судового рішення. Підставою для відстрочки можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим у строк або встановленим судом способом. В частині правової оцінки наданих заявником доказів, суд повинен дослідити питання про те, чи достатньо наведених заявником обставин для прийняття рішення про відстрочення виконання судового рішення, яким стягнуто податковий борг.

Подаючи до суду заяву про відстрочення виконання рішення суду від 15.10.2020 у справі №240/12550/19 Дочірнє підприємство "Міжнародний аеропорт Житомир імені С.П. Корольова" Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" посилається на скрутне матеріальне становище. Для підтвердження обставин, що ускладнюють виконання судового рішення, надає до суду фінансову звітність малого підприємства за 2019 та за 2020 роки. Однак, суд зауважує, що вказані документи (звіти за 2019-2020 роки) охоплюють період до прийняття судового рішення по справі №240/12550/19 та відповідно не містять інформації про матеріальний стан підприємства станом на дату подачі ним заяви про відстрочення виконання рішення суду, а відтак, жодним чином не підтверджують його скрутного матеріального становища в період після набрання таким рішенням законної сили. Крім того, оцінюючи в сукупності наведені підприємством доводи на обґрунтування заяви про відстрочення виконання судового рішення, суд вважає, що заявником не доведено винятковості зазначених випадків та не підтверджено їх об`єктивний вплив на виконання судового рішення. Надані відповідачем докази до заяви не можуть бути самостійними і достатніми підставами для відстрочення виконання судового рішення. До заяви про відстрочення виконання судового рішення відповідачем також не надано жодного з доказів, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 №1235.

Серед іншого, суд також зазначає, що заявником не доведено того факту, що відстрочення судом сплати податкового боргу сприятиме сплаті наявного податкового боргу після закінчення терміну відстрочення, а також яких заходів вживало підприємство для сплати саме цього боргу.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, суд приходить до висновку, що подана заява про відстрочення виконання судового рішення є безпідставною та необґрунтованою, а тому задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 243, 248, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Відмовити у задоволенні заяви Дочірнього підприємства "Міжнародний аеропорт Житомир імені С.П. Корольова" Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" про відстрочення виконання рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 15.10.2020 в адміністративній справі №240/12550/19 за позовом Головного управління ДПС у Житомирській області до Дочірнього підприємства "Міжнародний аеропорт Житомир імені С.П. Корольова" Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" про стягнення податкової заборгованості.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя І.Е.Черняхович