Справа № 240/38772/21
Суддя: Чернова Ганна Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 111030200
Житомирський окружний адміністративний суд у складі: судді Чернової Г.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,
До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся із позовною заявою Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 у якій просить:
Ухвалою судді прийнято позовну заяву до розгляду, відкрите спрощене позовне провадження у справі.
Після з`ясування позиції учасників справи та дослідження наявних у матеріалах справи доказів, судом без виходу до нарадчої кімнати було винесено протокольну ухвалу про перехід до подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.
Перевіркою встановлено порушення позивачем: пункту 177.2. пункту 177.4.4 пункту 177.4. статті 177 Податкового кодексу України в періоді з 1 січня 2014 року по 31 грудня 2015 року занижено податок на доходи фізичних осіб від підприємницької діяльності на 394 965,41 грн за 2015 рік.
Постановою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 25.09.2017 апеляційну скаргу Бердичівської ОДПІ ГУ ДФС у Житомирській області було задоволено, рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 24.04.2017 по справі № 806/70/17 скасовано та постановлено нове рішення про відмову у задоволені позові ФОП ОСОБА_1 . Не погоджуючись з вказаним рішенням ФОП ОСОБА_1 подав касаційну скаргу до Вищого адміністративного суду України.
Постанову, якою касаційну скаргу ФОП ОСОБА_1 задоволено частково, Постанову Житомирського апеляційного адміністративного суду від 25.09.2017 та постанову Житомирського окружного адміністративного суду від 24.04.2017 у справі № 806 /70/17 скасовано. Справу №806/70/17 направлено до Житомирського окружного адміністративного суду на новий судовий розгляд.
07.02.2019 Сьомий апеляційний адміністративний суд постановою від 07.02.2019 по справі № 806/70/17, апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 залишив без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 29.05.2018 - без змін.
Відповідно до постанови судове рішення було залишено Верховним Судом без змін від 23.04.2019 року.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 03.06.2020 року по справі № 240/11445/19, яке залишено без змін Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20.10.2020 року, вбачається: «.... що враховуючи встановлені обставини, суд не погодився із твердженням представника відповідача, викладеним у додаткових поясненнях (а.с.95), що саме з 12.10.2017 (дата отримання позивачем постанови Житомирського апеляційного адміністративного суду від 28.09.2017) розпочався відлік часу для сплати узгодженого податкового зобов`язання та зазначив, що вказані податкові зобов`язання набули статусу узгоджених - 08.02.2019 (з наступного дня після набрання законної сили рішення у справі 806/70/17), а тому у відповідача були відсутні правові підстави для нарахування штрафних санкцій за несвоєчасну сплату у період з 12.10.2017 до 08.02.2019.

Крім того, відповідно до даних інтегрованої картки (а.с.99) станом на 30.04.2018 у позивача існувала заборгованість у розмірі 787797,05 грн., в свою чергу 17.05.2018 контролюючим органом на підставі судового рішення виключено із обліку штрафну санкцію у розмірі 197482,70 грн., при цьому заборгованість позивача станом на 17.05.2018, відповідно до відомостей інтегрованої картки не змінилася.

Дослідивши інтегровану картку, надану відповідачем, співставивши розрахунок штрафної санкції за порушення строку сплати податкових зобов`язань позивачем (а.с.78) з врахуванням обставин справи встановлених в судовому засіданні, суд дійшов правомірного висновку, що відповідач неправомірно нарахував штрафні санкції до позивача на несвоєчасну сплату грошових зобов`язань, які виникли на підставі податкового- повідомлення рішення № від 14.12.2016, а тому спірне податкове повідомлення- рішення № від 11.10.2019, як неправомірне - скасовано».

Крім того, в квітні 2021 року Головне управління ДПС у Житомирській області звернулося до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом, в якому після уточнення позовних вимог, просило стягнути з ОСОБА_1 622834,19 грн. податкового боргу, у тому числі 615129,20 грн. основний платіж і 7674,99 грн. пені.

З метою встановлення походження суми заборгованості станом на 31.12.2020 року позивачем на адресу відповідача направлялися запити на отримання публічної інформації для з`ясування нарахованих сум недоїмки та штрафних санкцій.

З електронного кабінету платника податків - позивача вбачається, що станом на 31.12.2018 року за позивачем рахувалася недоїмка в розмірі 25658,81 гри.. 17.05.2018 штрафних санкцій за актом перевірки (поточний рік) N від 31.05.2018 на суму 23 428,78 грн. та 2 230,03 грн. нараховано пені (ст129 ПКУ) N з 31.05.2018 по 17.05.2018 на Акт про результати перевірки з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства № 498/06-30-13- 05/ НОМЕР_1 від 17.05.2018.

28.09.2021 позивачем було надіслано на адресу відповідача заяву про коригування даних інтегрованої картки ОСОБА_1 з податку на доходи фізичних осіб шляхом виключення нарахованих зобов`язань та пені.

Позивач звернувся із заявою до відповідача та просив, здійснити коригування даних в інформаційній системі органів ДПС шляхом виключення з інтегрованої картки платника податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування ОСОБА_1 , запису (даних, операції) про нарахування основного зобов`язання з податку на доходи в сумі 29059,33 грн. та пені в сумі 292477,16 грн.

08.10.2021 року відповідачем було надано позивачу відповідь № 17561/6/06-30-07-12 з якої вбачається, що податковий борг у розмірі 25658,81 грн., утворився в результаті нарахування 15.06.2018 року податкових зобов`язань, штрафних санкцій та пені по податковому повідомленню - рішенню № від 31.05.2018 року на загальну суму 57049,48 грн. (податкові зобов`язання - 36546,30 грн., штрафні санкції- 18273,15 грн., пеня -2230,03 грн.)

В подальшому, 19.02.2019 року, у відповідності до ст. 129 ПКУ було нараховано пеню за період з 18.06.2018 року по 18.02.2019 року за несвоєчасну сплату до бюджету грошового зобов`язання по податковому повідомленню - рішенню № від 31.05.2018 року в розмірі 3410,72 грн.

Вважаючи вказані дії відповідача протиправними, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Пунктом 63.11 статті 63 ПК України встановлено, що контролюючі органи забезпечують достовірність даних про платників податків в Єдиному банку даних про платників податків - юридичних осіб та Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків, реєстрі платників податку на додану вартість, реєстрі неприбуткових організацій та інших реєстрах, що формуються та ведуться контролюючими органами згідно з цим Кодексом, їх захист від несанкціонованого доступу, оновлення, архівування та відновлення даних.

Пунктом 63.12 статті 63 ПК України інформація, що збирається, використовується та формується контролюючими органами у зв`язку з обліком платників податків, вноситься до інформаційних баз даних.

Відповідно до статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з пунктом 74.1. статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Пунктом 74.4. статті 74 ПК України встановлено, що зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Згідно пункту 2 Розділу І Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України №422 від 07.04.2016, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20.05.2016 за №751/28881 (чинного до 05.04.2021, далі Порядок №422) інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.

Оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС (пункт 3 Розділу І Порядку №422).

Відповідно до пункту 1 глави 1 Розділу II Порядку №422 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу.

Облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення.

Згідно з главою 2 Розділу II Порядку №422 з метою забезпечення контролю за коректністю відображення інформації в інформаційній системі органів ДФС при відкритті/закритті ІКП підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, проводиться щоденний контроль шляхом формування реєстрів перевірки записів за напрямами, зокрема, наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску та переплати за платежами, за якими не передбачено подання платником податкової звітності до органу ДФС (крім платежів, які контролюються органами ДФС в частині актів перевірок); наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску в ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування»; одночасна наявність показника переплати та невиділеного (незафіксованого) податкового боргу з грошового зобов`язання (заборгованості (без пені)) в ІКП; від`ємне значення переплати та/або боргу (заборгованості) в ІКП.

Розбіжності не пізніше наступного робочого дня з дня їх виявлення відпрацьовуються підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, шляхом усунення помилок: у разі виявлення невідповідностей між відкритими в інформаційній системі органів ДФС ІКП та затвердженим Переліком форм ІКП здійснюється перекодування ІКП на відповідну форму обліку ІКП; у разі сплати новоствореним платником, який не включений до реєстру платників певного податку, кошти розносяться до ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування».

Відпрацювання ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування» здійснюється згідно з пунктом 3 глави 2 розділу ІІІ цього Порядку.

Аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що відображення контролюючим органом в ІКП відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу щодо вірного та об`єктивного відображення в ІКП фактичного стану розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі сплати податкового боргу, контролюючий орган зобов`язаний вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Вказана правова позиція також викладена у постанові Верховного Суду від 25.03.2020 в адміністративній справі № 826/9288/18.

Також Верховний Суд у постанові від 14.07.2020 у справі № 826/4423/17 та постанові від 05.03.2021 у справі № 805/1079/17-а зробив висновок про те, що, у платника податків наявний правовий інтерес, щоб дані його ІКП відповідали показникам його податкової звітності, відображали реальний стан заборгованості та розрахунків з бюджетом.

З 05.04.2021 правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначено Порядком ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України №5 від 12.01.2021, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.03.2021 за № 321/35943 (далі Порядок №5).

Згідно пункту 1 Розділу І Порядку №5 інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску (далі - платежі), що ведеться за кожним видом платежу; інформаційна система - інтегрований комплекс процесів, компонентів та засобів апаратного і програмного забезпечення для виконання цільової функції.

Оперативний облік платежів здійснюється податковими органами в інформаційній системі.

Метою ведення оперативного обліку і складання звітності податкових органів є забезпечення користувачів повною, достовірною та неупередженою інформацією щодо стану розрахунків платників з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування для прийняття оптимальних управлінських рішень (пункт 3 Розділу І Прядку №5).

Відображення/занесення первинних показників у підсистемах інформаційної системи здійснюється працівниками структурних підрозділів територіальних органів ДПС за напрямами роботи (пункт 4 Розділу І Прядку №5).

Відповідно до пункту 1 глави 1 Розділу II Порядку №5 з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Під час проведення облікової операції в ІКП зазначається дата запису операції, зміст операції та/або документ, на підставі якого здійснюється запис.

Главою 4 Розділу V Порядку №5 визначено механізм відображення в інтегрованій картці платника результатів адміністративного та/або судового оскарження рішень податкових органів та методи контролю достовірності відповідних показників, положеннями якого передбачено, що інформація, внесена та збережена працівниками підрозділів адміністративного/судового оскарження до інформаційної системи податкових органів, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та інформаційної системи податкових органів, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, щоденно автоматично відображається в реєстрі «Апеляційне та судове оскарження» підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.

Глава 5 Розділу V Порядку №5 регулює відображення в інформаційній системі показників податкового боргу, заборгованості зі сплати єдиного внеску та іншої заборгованості, контроль за справлянням якої покладено на податкові органи, розстрочених (відстрочених) зобов`язань (боргів), а також списання боргу (заборгованості).

Щодо донарахування відповідачем недоїмки у розмірі 29 059,33 грн.. 17.05.2018 штрафні санкції за актом перевірки (поточний рік) № від 31.05.2018 на суму 23 428,78 грн. та 2 230,03 грн. нараховано пені (ст129 ПКУ) N з 31.05.2018 по 17.05.2018 на Акт про результати перевірки з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства № 498/06-30-13- 05/ від 17.05.2018, то вказане питання було предметом дослідження у справі № 240/11445/19.

Судом було встановлено, що після отримання вказаного податкового повідомлення рішення від 31.05.2018 року позивачем було повністю сплачено належну суму податкового зобов`язання у розмірі 57048,48 грн., в тому числі на податкове зобов`язання- 36546,30 грн., штрафна санкція (фінансова санкція) - 18273,15 грн. та пеня 2230,03 грн.. Вказана проплата підтверджується платіжним дорученням № 469 та відображається у інтегрованій картці платника податків за 2018 рік. У відповідача були відсутні підставив односторонньому порядку вказаний платіж зарахувати на погашення боргу по податковому повідомленню - рішення № від 14.12.2016 року, оскільки останнє набуло статус узгодженого лише 08.02.2019 року.

Положеннями статті 78 КАСУ визначено підстави звільнення від доказування. Обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Щодо нарахування відповідачем пені за несвоєчасну сплату податкових зобов`язань за ППР № з 26.12.2016 та на Рішення суду про підтвердження донарахованої суми № 9901/7305/19 від 23.04.2019 на суму 333 952,45 та донарахування пені 06.12.2019 року на суму 10 670,98 грн. та 12.10.2019 - на суму 14166,49 грн., а всього на загальну суму 386 227,29 грн, то з відомостей інтегрованої картки платника податків вбачається, що зазначена пеня була нарахована на суму заниження податкового зобов`язання в розмірі 394965,41 грн., визначену податковим повідомленням - рішенням № від 14.12.2016 року за період з 19.02.2016 по 17.02.2020 року.

При цьому суд погоджується із доводами позивача, що 06.12.2019 ними було перераховано кошти з одного бюджетного рахунку на інший (платіжне доручення № 45537334 від 05.12.2019) в рахунок погашення податкового зобов`язання за податковим - повідомленням -рішеннями від 14.12.2016 та 10.12.2019року- 204410,53 грн. Отже, станом на 10.12.2019 року сума податкового зобов`язання в розмірі 394 965,41 грн. була повністю погашена.

Зважаючи на те, що судовими рішеннями, які набрали законної сили ПП1' N з 14.12.2016 вважається узгодженою з 08.02.2019 року, то нарахуванні штрафних санкцій (пені) за ст. 129 ПК України, в редакції, що діяла на момент нарахування пені, можливе лише з 18.02.2019 року по 10.12.2019 року, а не з 19.02.2016 року по 17.02.2020 року, як було нараховано відповідачем.

За приписами п. 129.4 ст.129 ПК України на суми грошового зобов`язання, визначеного підпунктами 129.1.1 та 129.1.2 пункту 129.1 цієї статті (включаючи суму штрафних за їх наявності та без урахування суми пені), та в інших випадках визначенім пені відповідно до вимог цього Кодексу, коли її розмір не встановлений, нараховується пеня за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання, включаю™ день погашення, з розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день.

Отже, суд приходить до висновку, що пеня могла бути нарахована позивачу на суму зобов`язання в розмірі 592 448,11 грн. за порушення строку сплати узгодженого зобов`язання, а саме: за період з 18.02.2019 (перший робочий день після спливу граничного строку з моменту узгодження) по 10.12.2019 (по день зарахування коштів), тобто за 296 календарних днів прострочення, виходячи із 120% річних (592448,11 грн х 296 дн. х (21,6% / 365), що складає 98 284, 96 грн., а не 386 227,29 грн., як нараховано відповідачем.

Таким чином, слід зазначити, що фінансова відповідальність до платника податків у вигляді пені має бути застосована у розмірі та з дотриманням порядку нарахуванні пені, чинного на дату виникнення податкового боргу (на дату вчинення фінансового правопорушення).

При цьому, відповідачем жодних податкових повідомлень - рішень щодо нарахування пені на вказану вище суму не приймалося, а тому Відповідачем протиправно здійснено донарахування пені в розмірі 386227,29 грн на підставі пп. 129.1.2 п. 129.1 ст. 129 Податкового кодексу України в редакції, чинній до 01.01.2017.

Відповідачем не враховано, що на дату нарахування Позивачу пені (станом на дату порушення строку сплати узгодженого зобов`язання та наявності об`єкта нарахування пені) згідно з приписами ст. 129 ПК України не передбачено її нарахування за весь період заниження податкового зобов`язання, відтак нарахування пені, починаючи з граничної дати сплати у звітному періоді, за який було виявлено заниження/завищення податкового зобов`язання є протиправним.

Щодо зобов`язання Відповідача вчинити певні дії щодо коригування даних в інформаційній системі органів ДПС шляхом виключення з інтегрованої картки платника податків запису про нарахування пені, то відповідно до вимог ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікований Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Першого протоколу та протоколів № 2. 4. 7 та 11 до Конвенції», кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Найважливішою вимогою ст. 1 Першого протоколу є те, що будь-яке втручання органу влади у мирне володіння майном має бути законним. Цей принцип означає, що застосовані положення національного законодавства є достатньо доступними, чіткими та передбачуваними у їх застосуванні (рішення у справі «Бейелер проти Італії» (Beyeler v. Italy), [ВП] заява № 33202/96, пп. 108-109, ЄСПЛ 2000-1).

Частинами 1, 2 ст.6 КАС України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Зокрема, у рішенні від 4 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції» (Bellet v. France, пункт 36, 38) ЄСПЛ зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Єдиним способом фіксації дій щодо нарахування контролюючим органом суми пені є їх відображення в ІКП за кодом платежу 11010500 «Податок на доходи фізичної особи, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, тому ГУ ДПС у Житомирській області, вчинило дію по протиправному нарахуванню Позивачу пені в сумі 287942,33 грн (== 386227,29 грн- 98284,96 грн), недоїмка в розмірі 29 059,33 грн., що складалася з Донарах. 17.05.2018 штрафні санкції за актом перевірки (поточний рік) N від 31.05.2018 на суму 23 428,78 грн. та 2 230,03 грн. нараховано пені (ст129 ПКУ) N з 31.05.2018 по 17.05.2018 на Акт про результати перевірки з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства N 498/06-30-13- 05/ від 17.05.2018 та пені на борг мин.р (ст. 129 ПКУ з урахуванням вимог Закону України щодо періоду поширення коронавірусної хвороби (COVID-19)) N AUTOPEN з 27.04.2020 по 18.02.2021 на Податкове повідомлення-рішення (форма UI1) N від 09.04.2020 на суму 7664,99 грн., яка реалізована у спосіб внесення відповідного запису (даних, операції) до ІКП Позивача, як платника податку на доходи фізичних осіб, без прийняття окремого рішення (документа) з цього приводу.

Інтегрована картка платника податків є електронним документом, який відображає облік нарахованих і сплачених сум платежів до бюджету, тому відображення в ній податкової заборгованості зі сплати пені та недоїмку, розмір якої не відповідає чинному законодавству, порушує права платника податків та вимагає захисту.

Оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС здійснюється згідно із Порядком ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного в іеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Мін степства фінансів України від 7 квітня 2016 року № 422, який після внесення змін до Податкового кодексу України щодо нової редакції ст, 129 ПК України не зазнав змін.

Тому визначений в главі 7 розділу III Порядку № 422 порядок нарахування пені відповідає нормам ст. 129 ПК України в редакції до 01.01.2017 та не відповідає вимогам ст. 129 ПК України в редакції після 01.01.2017.

Разом з тим відповідно до пункту 5 розділу 1 Порядку № 422 контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів (ЦФС за напрямами роботи. Загальний контроль за достовірністю відображення в інформаційній системі (далі - ІКП) облікових показників забезпечується підрозділом, який здійсніює облік платежів та інших надходжень. Дії працівників органів ДФС при відобра) сенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазш ченням ідентифікатора користувача, дати та часу дії. При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий докзмент з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправи ноться. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою. У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи. У разі встановлення, що перекручення (викривлення) показників допущене у результаті у* іисних дій працівників органів ДФС, такі працівники притягуються до відповідальності у встановленому законодавством порядку.

Таким чином, заявлена позивачем вимога про зобов`язання здійснити корегування даних в інформаційній системі органів ДПС шляхом виключення із інтегрованої картки запису про нарахування пені та недоїмки відповідає законодавчо встановленому способу захисту, що висловлено Верховим Судом у постанові № 816/2042/16 від 13.02.2)18, у постанові від 19.02.2019 по справі № 825/999/17.

За практикою Європейського суду з прав людини рішення суб`єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідста вного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

У зв`язку з викладеним, протиправне нарахування контролюючим органом пені в розмірі 287942,33 грн., недоїмки в розмірі 29059,33 грн. та пені в розмірі 7664,99 грн. становить втручання у мирне володіння майном суб`єкта господарювання, що порушує статтю 1 Першого протоколу до Конвенції.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню повністю за обґрунтованістю.

При вирішенні даної справи судом були враховані положення частини 2 статті 2 та частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України. Оскільки позов підлягає задоволенню повністю, то згідно статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 2270,00 грн.

Керуючись статтями 139, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Фізичної особа-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника, 7,Житомир,10003, ) про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Житомирській області в частині нарахування фізичній особі - підприємцю ОСОБА_1 пені на податкове повідомлення - рішення № від 14.12.2016 р. в сумі 287942,33 грн., недоїмки донарахованої у вигляді штрафних санкцій за актом перевірки № від 31.05.2018 на суму 23 428,78 грн. та 2 230,03 грн. нараховано пені № з 31.05.2018 в сумі 29 059,33 грн. та пені на борг № АUТОРЕN з 27.04.2020 по 18.02.2021 на Податкове повідомлення-рішення (форма 'Ш') № від 09.04.2020 в сумі 7664,99 грн., що були вчинені шляхом внесення відповідних записів (даних, операції) до інтегрованої картки платника за кодом 11010500 за податком на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Житомирській області здійснити коригування даних в інформаційній системі органів ДПС шляхом виключення з інтегрованої картки платника за кодом 11010500 Податок на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 , записів (даних, операції) на податкове повідомлення - рішення № від 14.12.2016 р. в сумі 287942,33 грн., недоїмки донарахованої у вигляді штрафних санкцій за актом перевірки (поточний рік) № від 31.05.2018 на суму 23 428,78 грн. та 2 230,03 грн. нараховано пені (ст129 ПКУ) № з 31.05.2018 в сумі 29 059,33 грн. та пені на борг (ст. 129 ПКУ з урахуванням вимог Закону України щодо періоду поширення коронавірусної хвороби (СОVID-19)) № АUТОРЕN з 27.04.2020 по 18.02.2021 на податкове повідомлення-рішення (форма Ш') № від 09.04.2020 в сумі 7664,99 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області на користь Фізичної особа-підприємця ОСОБА_1 судовий збір в сумі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.В. Чернова