Справа № 240/7153/19
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2023-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 лютого 2023 року м. Житомир

справа № 240/7153/19

категорія 112030300

Житомирський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Горовенко А.В.,

розглянувши у приміщенні суду за адресою: 10014, місто Житомир, вул.Мала Бердичівська, 23, заяву ОСОБА_1 про ініціювання судового контролю за виконанням рішення у адміністративній справі за її позовом до Управління праці та соціального захисту населення Овруцької районної державної адміністрації Житомирської області та Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнати протиправними дії, -

встановив:

02 лютого 2023 року та 09 лютого 2023 року від позивача до суду надійшли заява (за вх.№9224/23 та вх.№10601/23) аналогічного змісту, про ініціювання судового контролю за виконанням рішення суду, в прохальній частині яких заявник (позивач) просить встановити Головному управлінню Пенсійного фонду України у Житомирській області строк для подання звіту про виконання рішення суду від 10.07.2020 у справі №240/7153/19 зобов"язавши протягом одного місяця з дати прийняття ухвали подати звіт про його виконання.

В обґрунтування вказаної заяви зазначає, що Головне управління Пенсійного фонду України у Житомирській області при перерахунку пенсії на виконання рішення суду у справі №240/7153/19 неправомірно ухиляється від виплати нарахованих при його виконанні коштів у сумі 354644,90 грн та з грудня 2022 року нарахування та виплата додаткової пенсії здійснюється у розмірах, що не дорівнює розміру мінімальної заробітної плати.

Дослідивши та оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судовий контроль за виконанням рішень в адміністративних справах передбачений статтею 382 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до частини першої статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

З огляду на системний аналіз викладених норм слідує, що судовий контроль за виконанням судових рішень здійснюється судом шляхом зобов`язання надати звіт про виконання судового рішення, розгляду поданого звіту про виконання судового рішення, а в разі неподання такого звіту - встановленням нового строку для подання звіту та накладенням штрафу. Для застосування наведених процесуальних заходів мають бути наявні відповідні правові умови.

Правовою підставою для зобов`язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення є наявність об`єктивних підтверджених належними і допустимими доказами підстав вважати, що за відсутності такого заходу судового контролю рішення суду залишиться невиконаним або для його виконання доведеться докласти значних зусиль.

Така позиція суду узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними ухвалах від 16.09.2020 та від 12.01.2022 у справі №826/9960/15 (№11-1403апп18).

Суд зауважує, що судовий контроль за виконанням судового рішення здійснюється в порядку, передбаченому КАС України, який не передбачає можливості подання окремого позову, предметом якого є спонукання відповідача до виконання судового рішення.

Водночас, крім зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення, накладення штрафу (стаття 382 КАС України), КАС України передбачає ще один вид судового контролю за виконанням судового рішення шляхом визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду (стаття 383 КАС України).

Так, ч.1 ст.383 КАС України передбачено, що особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Отже, вищезазначені правові норми КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Однак, підстави їх застосування є різними, а саме:

невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача (ст.382 КАС України);

обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з виконанням (неналежним виконанням) судового рішення у справі (ст.383 КАС України).

Таким чином, спосіб судового контролю, передбачений статтею 382 КАС України, спрямований на забезпечення виконання судового рішення суб`єктом владних повноважень, яке залишається не виконаним.

При цьому, аби застосувати вказаний спосіб судового контролю, суд повинен мати обґрунтовані сумніви у виконанні суб`єктом владних повноважень свого конституційного обов`язку - виконання судового рішення.

У свою чергу, особа, яка звертається із заявою про встановлення судового контролю у порядку, передбаченому ст.382 КАС України, повинна навести достатні аргументи, які б підтверджували необхідність застосування такого виду судового контролю.

Аналогічна правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними постановах від 21.11.2019 у справі №802/1933/18-а та від 29.04.2022 у справі №120/2914/19-а, які є обов`язковими для врахування судом в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України.

В обґрунтування наявності підстав для задоволення заяви про встановлення судового контролю позивач просить встановити відповідачу строк для подачі звіту про виконання рішення суду від 10.07.2020, оскільки відповідач неправомірно ухиляється від виплати нарахованих при його виконанні коштів у сумі 354644,90 грн та розмір додаткової пенсії не відповідає мінімальній заробітній платі.

Матеріали справи свідчать, що боржником виконано рішення суду в частині нарахування, сума донарахованих коштів по рішенню суду складає 354644,90 грн.

Окрім того у листі Головного управління Пенсійного фонду України у Житомирській області від 10.01.2023, боржником підтверджено, що сума донарахованих коштів по рішенню суду складає 354644,90 грн, виплата яких буде проведена при надходженні фінансування в порядку черговості до боржника (а.с. 69)

Водночас суд зазначає, що будь-яких доказів щодо нарахування та виплати заявнику доплати до пенсії на виконання рішення суду у меншому розмірі, аніж передбачено рішенням суду у справі №240/7153/19, позивачем суду не надано.

У свою чергу слід відмітити, що виплата пенсій, надбавок, підвищень, які здійснюються за рахунок коштів Державного бюджету, проводиться органами Пенсійного фонду України з виділених бюджетних асигнувань для виплати пенсій у розмірах, визначених законодавством, у зв`язку із чим виплата належної позивачу суми доплати до пенсії відповідно до Закону №796-ХІІ, проведеного на виконання рішення суду, як вказано представником Пенсійного фонду, буде здійснена за наявності відповідного фінансування.

З огляду на викладене, слід відмітити, що рішення суду у частині виплати донарахування підвищення до пенсії позивачу не виконано з незалежним від управління причин.

Оцінюючи поважність причин невиконання рішення, суд зазначає наступне.

Згідно абзацу другого пункту 7 розділу II Порядку розроблення, затвердження та виконання бюджету Пенсійного фонду України, затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 09 грудня 2021 року № 35-1, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 18 січня 2022 року за № 53/37389 визначено, що видатки на погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду, виданими або ухваленими після набрання чинності Законом України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» (далі - рішення суду), плануються в межах коштів Державного бюджету України, передбачених у Державному бюджеті України на фінансування пенсійних програм. Черговість виплат на виконання рішень суду визначається датою набрання ними законної сили.

Таким чином, фінансування та виплата пенсій здійснюється за рахунок коштів Фонду виділених з Держаного бюджету України та за наявності відповідного бюджетного призначення.

Аналізуючи вище наведені положення законодавства в контексті розгляду даної заяви необхідно зауважити, що сам факт невиконання судового рішення у визначений строк без з`ясування і оцінки причин цього невиконання не може вважатися підставою для будь-якої відповідальності боржника.

Поважність причин невиконання судового рішення оцінюється у кожному конкретному випадку через призму того, наскільки це (об`єктивно) перешкодило виконати судове рішення.

Матеріали справи свідчать, що на виконання рішення суду позивачу нараховано 354644,90 грн. доплати до пенсії, однак боржником зазначено, що її виплата буде здійснена за наявності відповідного фінансування.

Отже, в частині виплати грошових коштів за відсутності відповідного фінансового забезпечення та фактичної відсутності коштів не може вважатися невиконанням судового рішення без поважних причин.

Окрім того, суд акцентує увагу на тому, що в адміністративних справах, спір у яких стосується соціального захисту під час війни вразливих груп населення, необхідно віднайти баланс між конституційною цінністю оборони, яка є суспільним (публічним) інтересом, у якому акумулюються індивідуальні права кожного, з одного боку, та метою законодавчого впорядкування отримання певного виду соціальної допомоги, з іншого боку.

Одним із важливих моментів для здійснення судового контролю правомірності дій і рішень суб`єктів владних повноважень є адекватна оцінка адміністративними судами заходів публічної влади (парламенту, глави держави, уряду, центральних органів виконавчої влади, спеціальних органів), які вживаються нею у воєнний час і які є необхідними для подолання збройної агресії російської федерації проти України, зокрема, щодо виділення/перерозподілу фінансових ресурсів для забезпечення заходів військового стану та проведення мобілізації. Такі фінансові заходи є необхідними, проте інколи вони можуть здаватися незвичними, неординарними і надмірними для мирного часу.

Підсумовуючи наведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав вважати, що за умови не встановлення судового контролю, рішення суду у цій справі залишиться невиконаним, оскільки у суду відсутні фактичні та правові підстави для реалізації свого диспозитивного права покладення (в порядку частини першої статті 382 КАС України) на відповідача як суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, обов`язку подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Керуючись статтями 241-243, 248, 256, 382 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд, -

ухвалив:

1. У задоволенні заяви ОСОБА_1 про ініціювання судового контролю за виконанням рішення у адміністративній справі за її позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області та Управління праці та соціального захисту населення Овруцької районної державної адміністрації Житомирської області про визнати протиправними дії, - відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя А.В. Горовенко