Справа № 540/1622/19
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2023-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 лютого 2023 року

м. Київ

справа №540/1622/19

адміністративне провадження №К/990/5433/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Шарапи В.М., суддів Кравчука В.М., Чиркіна С.М., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 на ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2022 у справі №540/1622/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області, в якому просив:

- визнати бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області щодо відмови в поновленні виплат пенсійного забезпечення ОСОБА_1 протиправною;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Херсонській області поновити нарахування та виплату ОСОБА_1 пенсійного забезпечення з 07.10.2009 з нарахуванням компенсації втрати частини доходів.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 07.10.2019 відмовлено у задоволенні позову.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2020 скасовано рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 07.10.2019 та ухвалено нове, яким позов задоволено частково. Зобов`язано відповідача розглянути заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про поновлення нарахування та виплату ОСОБА_1 пенсійного забезпечення з 07.10.2009 з нарахуванням компенсації втрати частини доходів. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Розпорядженням Голови Верховного Суду від 18.03.2022 № 11/0/9-22, відповідно до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ, зокрема, територіальна підсудність справ Херсонського окружного адміністративного суду визначена Одеському окружному адміністративному суду.

До вказаного суду позивачем заявлено клопотання, в якому він просив:

- накласти на начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області штраф у розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- встановити новий строк у сім днів для подання звіту відповідачем про виконання постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2020 у справі № 540/1622/19.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 20.06.2022, залишеною без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 30.08.2022 встановлено новий строк для подання звіту про виконання постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2020 у справі №540/1622/19.

Зобов`язано відповідача подати до суду протягом 30 днів з дня отримання копії цієї ухвали звіт про виконання постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2020 у справі №540/1622/19. В задоволені решти вимог клопотання відмовлено.

Позивачем подано до П`ятого апеляційного адміністративного суду заяву про роз`яснення постанови цього ж суду від 30.08.2022.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2022 відмовлено у задоволенні вказаної заяви.

На адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний Суд» 16.02.2023 надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , подана представником ОСОБА_2 (сформована в підсистемі 15.02.2023), в якій останній просить скасувати ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2022 та ухвалити нове судове рішення про задоволення заяви.

Верховним Судом встановлено, що касаційну скаргу подано без додержання вимог процесуального закону.

Щодо сплати судового збору

Згідно з частиною 4 статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) до касаційної скарги додаються документ про сплату судового збору, а також копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України № 3674-VI від 08.07.2011 "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина 3 статті 4 Закону № 3674-VI).

Станом на 01.01.2023 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 684,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за подання цієї касаційної скарги, складає 2 147,20 грн (2 684,00 грн * 0,8)

Проте, скаржником до касаційної скарги не додано документу про сплату судового збору у визначеному законодавством розмірі.

Натомість, у касаційній скарзі скаржник просить звільнити його від сплати судового збору, посилаючись на незадовільний майновий стан, на підтвердження чого надав Відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 14.02.2023 за 2022 рік, а також скріншот з особистого кабінету на сайті Порталу ПФУ.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 статті 8 Закону №3674-VI встановлено право суду зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно з частиною 1 статті 77 КАС України, повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору мотивовано тим, що єдиним джерелом доходу за попередній рік є отримання пенсії. На підтвердження вказаної інформації скаржником надано, зокрема скріншот з особистого кабінету на сайті Порталу ПФУ.

Водночас з наданих доказів не вбачається за можливе встановити розмір отриманих доходів позивача, зокрема точну суму пенсійних виплат, отриманих ним у 2022 році.

З огляду на положення пункту 1 частини 1 статті 8 Закону №3674-VI, належними доказами скрутного матеріального становища, які повністю відображатимуть розмір річного доходу позивача, слід вважати відомості органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік (довідка Пенсійного фонду України із зазначенням конкретної суми отриманої позивачем пенсії за 2022 рік тощо) в сукупності із відомостями органу доходів і зборів про наявність/відсутність інших доходів за попередній календарний рік.

Відтак, враховуючи викладене вище, Верховний Суд дійшов висновку, що надані скаржником докази на підтвердження матеріального стану не відображають сукупний розмір доходів скаржника за попередній календарний рік, а тому, у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Реквізити для сплати судового збору:

отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

рахунок отримувача: UA0026007;

;

код класифікації доходів бюджету: 22030102;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

найменування додатку, збору, платежу: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

призначення платежу: "*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд)", номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Щодо строку на касаційне оскарження

Відповідно до частини 1 статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною 2 статті 329 КАС України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

П`ятий апеляційний адміністративний суд постановив оскаржувану ухвалу 24.10.2022, при цьому касаційну скаргу подано скаржником до Верховного Суду 15.02.2023, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

У касаційній скарзі скаржник заявив клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, яке обґрунтовує не отриманням копії оскаржуваної ухвали, а також введенням воєнного стану в Україні та перебуванням представника позивача - ОСОБА_2 , на військовій службі.

Оцінюючи поважність наведених скаржником причин пропуску строку на касаційне оскарження, Верховний Суд наголошує, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судових рішень у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Верховний Суд зазначає, що питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у клопотанні про поновлення такого строку. Варто наголосити, що саме лише посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання касаційної скарги.

В якості поважної причини пропуску такого строку скаржник наводить факт перебування представника позивача на військовій службі.

Разом з тим, Верховний Суд не бере зазначені доводи до уваги, позаяк позивач не був позбавлений права звернутися за правовою допомогою до іншого представника або ж самостійно подати касаційну скаргу у встановлений процесуальним законом термін.

Стосовно ствердження скаржника про неотримання копії оскаржуваної ухвали, слід зауважити про непідтвердженість такого доводу належними доказами (довідкою з суду про ненаправлення у визначений законом строк судового рішення скаржнику; копіями матеріалів справи, які свідчать про ненаправлення у визначений законом строк судового рішення скаржнику тощо).

В цілому, оцінюючи наведені скаржником доводи Верховний Суд приходить до переконання, що зазначені скаржником підстави поновлення строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними, позаяк такі є абстрактними, узагальненими та такими, що не містять ознак наявності перепони у вчиненні процесуальної дії протягом визначеного законодавством строку.

Частиною 3 статті 332 КАС України встановлено, що касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи наведене вище, касаційну скаргу слід залишити без руху для надання можливості скаржнику надати:

- докази сплати судового збору у розмірі 2 147,20 грн,

- докази на підтвердження наведених підстав пропуску строку або вказати інші поважні причини пропуску строку касаційного оскарження з наданням відповідних доказів.

Керуючись статтями 169, 330, 332 КАС України, Верховний Суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , поданого представником ОСОБА_2, про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2022 у справі №540/1622/19.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 на ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2022 у справі №540/1622/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк для усунення вищевказаного недоліку касаційної скарги з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

СуддіВ.М. Шарапа
В.М. Кравчук
С.М. Чиркін