Справа № 440/10847/22
Суддя: А.О. Чеснокова
Дата ухвалення: 2023-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

. 23 лютого 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/10847/22

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чеснокової А.О., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Приватного підприємства "Фудзмарт" до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС в Полтавській області, в якій просить суд:

визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 23 лютого 2022 року № 1 та № 1.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на невідповідність спірних податкових повідомлень-рішень вимогам чинного законодавства. Позивач посилався на те, що контролюючий орган протиправно ставить йому у вину заниження податку на прибуток на суму 184179 грн за рахунок завищення фінансового результату до оподаткування, визначеного у фінансовій звітності, оскільки підприємством віднесено до витрат витрати на послуги ремонтів, отриманих від ПП "Профремонт" на суму 1 023 211 грн, які повинні бути віднесені на рах.153. Позивач зазначає, що ним правомірно було віднесено понесені витрати до своїх валових витрат, оскільки ПП "Фудзмарт" проводили поточні ремонти об`єктів оренди (магазинів) за власний рахунок, що було фактично виконанням взятих не себе зобов`язань, а не капітальний ремонт, як наполягає податковий орган. Позивач зазначає, що податковий орган не наділений повноваженнями оцінювати ремонтно-будівельні роботи та відносити їх до капітального, поточного ремонту чи реконструкції (поліпшення). Також позивач не згоден з тим, що відповідачем в акті встановлено заниження податку на додану вартість на суму 174753 грн. Перевіркою встановлено нездійснення нарахування "компенсуючих" зобов`язань з податку на додану вартість в розмірі ПДВ 174753 грн при списанні товарів у зв`язку з їх непридатністю для подальшого використання у господарській діяльності, суми ПДВ при придбанні яких були віднесені до складу податкового кредиту. Позивач зазначає, що відповідачем не були детально проаналізовані акти списання, та не було врахованого того факту, що серед товарів, які підлягають оподаткуванню ПДВ за ставкою 20% проводилось списання товарів придбаних ПП "Фудзмарт", операції по яким звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за ставкою 7%.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 22 грудня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

05 січня 2023 року судом одержано відзив відповідача на позов, у якому контролюючий орган просив відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що позивач зобов`язаний був вартість робіт виконаних ПП "Профремонт" включити до капітальних інвестицій, а всі витрати, пов`язані з ними, сформують окремий "віртуальний" об`єкт оборотних активів та зарахувати на рахунок 153 "Придбання (виготовлення) інших необоротних матеріальних активів". Також перевіркою встановлено, що при списанні товарів, ПП "Фудзмарт" не здійснено нарахування "компенсуючих" зобов`язань з податку на додану вартість.

17 січня 2023 року відповідачем були надані пояснення по справі на вимогу ухвали Полтавського окружного адміністративного суду від 10 січня 2023 року про витребування додаткових доказів по справі.

08 лютого 2023 року позивачем була надана відповідь на відзив, в якій позивач наполягав на задоволенні позовних вимог.

Справу за вказаним позовом розглянуто судом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі частини четвертої статті 229 вказаного Кодексу.

Дослідивши письмові докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.

ПП "Фудзмарт" є юридичною особою приватного права ().

На підставі наказу Головного управління ДПС у Полтавській області від 01 грудня 2021 року № 2995-П та відповідно до статей 20.1.4 п.20.1 ст.20, ст.77, п.81.1 ст.81, п.82.1 ст.82 Податкового кодексу України контролюючим органом проведено документальну планову виїзну перевірку ТОВ "Фудзмарт". Наказом Головного управління ДПС у Полтавській області від 06 січня 2022 року №30-П продовжено термін проведення документальної планової виїзної перевірки терміном на десять робочих днів.

За результатами проведення заходу контролю відповідачем складено акт № 850/16-31-07-01-10/42580831 від 03 лютого 2022 року, в якому зафіксовано допущені платником податків порушення, а саме: підпунктів 44.1, 44.2 статті 44, підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134, п.3 розділу ІІІ Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 1 "Загальні вимоги до фінансової звітності", затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.02.2013 № 73, п. 30, п. 31 Методичних рекомендацій № 561, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 30.09.2003, п. 14 НП(С)БО 7 "Основні засоби", затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 27.04.2000 № 92; п. 185.1 ст. 185, п. 187.1 ст. 187, п.188 ст. 188, п. 189.1 статті 189, п. 198.5 ст. 198, п. 201.1 ст.201; п. 120-2.2 ст.120-1, п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України.

На підставі Акта перевірки № 850/16-31-07-01-10/42580831 від 03 лютого 2022 року контролюючим органом винесені податкові повідомлення-рішення від 23 лютого 2022 року:

№ 1, яким платнику донараховано податок на прибуток приватних підприємств в сумі 184 179 грн та

№ 1, яким платнику донараховано податок на додану вартість в сумі 174 753 грн та штрафна санкція - 43 688,25 грн.

У подальшому на зазначені податкові повідомлення-рішення позивачем до Державної податкової служби України подано скаргу від 12 вересня 2022 року, за результатами розгляду якої вищий контролюючий орган рішенням № 14339/6/99-00-06-01-01-06 від 10 листопада 2022 року залишив без змін спірні податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Полтавській області від 25 листопада 2021 року № 1 та № 1, а скаргу - без задоволення.

Позивач, не погодившись із позицією контролюючого органа, звернувся до суду з цим позовом.

Дослідивши письмові докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.

Щодо взаємовідносин із ПП "Профремонт".

Як свідчать матеріали справи, між ПП "Фудзмарт" та ПП "Профремонт" був укладений договір на виконання ремонтно-будівельних робіт з поточного ремонту № 23/04/20 від 23 квітня 2020 року /т.1 а.с.59-60/. Згідно умов укладеного договору Замовник доручає, а Підрядник виконує власними та залученими силами та засобами всі передбачені Договором Роботи, забезпечує необхідну якість Робіт у відповідності до ДБН, ДСТУ, БНіП та інших нормативних документів, здає їх в обумовлені строки Замовнику з передачею всієї виконавчої документації, усуває зауваження та дефекти, допущені з його вини, а Замовник зобов`язується прийняти та оплатити Роботи.

Згідно вказаного договору ПП "Профремонт" виконувало ремонтні роботи за об`єктами, розташованими за адресами: м. Лубни, вул. Володимирська, б.98; м. Кременчук, Квартал 101, б.3; м. Кременчук, вул. І. Приходька, б. 86/1; м. Кременчук, вул. Академіка Маслова, б.22, м. Миргород, вул. Гоголя, б.153, м. Кременчук, вул. Троїцька, б.51/42, м. Кобеляки, вул. Базарна, б.1, м. Кобеляки, вул. Касьяна, б.28/15, м. Кременчук, пр. Лесі Українки, б.69.

Матеріалами справи підтверджено, що вищезазначені приміщення не належать ПП "Фудзмарт" на праві власності, а перебувають в користуванні на підставі Договорів оренди нежитлових приміщень /т.1 а.с.61-65, 85-88, 89-92, 100-102, 113-117, 140-146, 147-153, 161-164, 172-174, т.2 а.с. 3-10, а.с.18-21/.

Під час перевірки контролюючим органом було встановлено, що вищезазначені торгівельні точки експлуатуються на підставі договорів оренди, документи, які б підтверджували узгодження проведених ремонтів з орендодавцями та відшкодування орендодавцями понесених ПП "Фудзмарт" витрат, як це передбачено умовами укладених договорів (п.4.6), для перевірки не надано; в актах приймання виконаних будівельних робіт визначено наступний перелік виконаних робіт: заміна потолочних плит, заміна насосу контура опалення, ремонт полів, заміна стелі, заміна ламп, розеток, заміна дверних полотен, внутрішнє опорядження стін, заміна світильників, плитка на підлогу, електроосвітлення, ремонт покрівлі, потолків, заміна сантехніки, утеплення фасаду, ремонт покрівлі.

Листом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 15 липня 2009 року визначено поняття капітальний та поточний ремонт будівлі.

Відповідно до даного листа капітальний ремонт будівлі - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращення планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об`єкту. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будівлі в цілому або її частин (за умови їх автономності).

Поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Поточний ремонт повинен провадитись з періодичністю, що забезпечує ефективну експлуатацію будівлі або об`єкта з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт (реконструкцію).

У відповідності до вимог п.14 НП(С)БО 7 "Основні засоби", первісна вартість основних засобів збільшується на суму витрат, пов`язаних з поліпшенням об`єкта (модернізація, модифікація, добудова, дообладнання, реконструкція тощо), що призводить до збільшення майбутніх економічних вигод первісно очікуваних від використання об`єкта.

Розділом 6 Методичних рекомендацій з бухгалтерського обліку основних засобів, затверджених Наказом Міністерства фінансів України від 30 вересня 2003 року № 561, визначено суть та порядок операцій з обліку ремонту та поліпшення основних засобів.

Відповідно до п. 31 витрати на капітальний ремонт об`єктів основних засобів визнаються витратами звітного періоду. Такі витрати можуть бути визнані капітальними інвестиціями, якщо витрати на значний огляд і капітальний ремонт можуть бути ідентифіковані з окремою замортизованою частиною (компонентом) основних засобів. Витрати на ремонт можуть бути визнані капітальними інвестиціями, якщо ціна придбання активу вже відображає зобов`язання (необхідність) підприємства здійснити в майбутньому витрати для приведення активу до стану, в якому він придатний для використання. Наприклад, у разі придбання будівлі, яка потребує ремонту, витрати на ремонт приймаються на збільшення первісної вартості цієї будівлі до суми, яка може бути відшкодована від використання будівлі в майбутньому.

Згідно з п. 32 вартість робіт, що приводять до збільшення очікуваних майбутніх вигод від об`єкта основних засобів, включається до капітальних інвестицій з майбутнім збільшенням первісної вартості основних засобів. Підставою для визнання капітальними інвестиціями витрат, пов`язаних з поліпшенням основних засобів, є зростання внаслідок цих витрат очікуваного терміну корисного використання об`єкта, кількості та/або якості продукції (робіт, послуг), яка виробляється (надається) цим об`єктом.

Прикладами такого поліпшення є: а) модифікація, модернізація об`єкта основних засобів з метою подовження терміну його корисної експлуатації або збільшення його виробничої потужності; б) заміна окремих частин устаткування для підвищення якості продукції (робіт, послуг); в) впровадження ефективнішого технологічного процесу, що дозволить зменшити первісно оцінені виробничі витрати; г) добудова (надбудова) будівлі, що збільшить кількість місць (площу) будівлі, обсяги та/або якість виконуваних робіт (послуг) чи умови їх виконання.

Враховуючи вищевикладене, контролюючим органом зроблено висновок, що перелік виконаних підрядником робіт, зазначених в актах, складених ПП "Профремонт" за своєю сутністю, зокрема: заміна потолочних плит, заміна насосу контура опалення, ремонт полів, заміна стелі, заміна ламп, розеток, заміна дверних полотен, внутрішнє опорядження стін, заміна світильників, плитка на підлогу, електроосвітлення, ремонт покрівлі, потолків, заміна сантехніки, утеплення фасаду, ремонт покрівлі відповідає визначенню витрат, що приводять до збільшення очікуваних майбутніх вигод від об`єкта основних засобів, а відповідно і включається до капітальних інвестицій з майбутнім збільшенням первісної вартості основних засобів, а всі витрати, пов`язані з ними, формують окремий "віртуальний" об`єкт необоротних активів на виконання вимог п.8 П(С)БО 14 "Оренда" та підлягають зарахуванню на рахунок 153 "Придбання (виготовлення) інших необоротних матеріальних активів".

Таким чином, перевіркою задекларованих платником податків та встановлених у ході проведення перевірки показників Звіту про фінансові результати (Звіту про сукупний дохід) (форма № 2) встановлено їх завищення по рядку: 2180 Інші операційні витрати Звіту про фінансові результати за формою 2м на суму 1 023 211 грн, в т.ч. за 2 кв.2020 року в сумі 428 570 грн, 3 кв. 2020 року - 241 781 грн, 4 кв. 2020 року - 114 978 грн, 3 кв. 2021 року в сумі 237 882 грн., в результаті чого занижено податок на прибуток всього у сумі 184 179 грн.

За результатами перевірки та встановлення вищезазначеного порушення, контролюючим органом було винесено податкове повідомлення-рішення № 1 від 23 лютого 2022 року.

Надаючи оцінку спірному податковому повідомленню-рішенню, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює Податковий кодекс України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Пунктом 44.1 статті 44 Податкового кодексу України передбачено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Пунктом 44.2 ст. 44 Податкового кодексу України визначено, що платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Згідно із підпунктом 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування є прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які виникають відповідно до положень цього Кодексу.

Надаючи правову оцінку податковому повідомленню-рішенню, суд виходить з того, що підставою для його винесення стало невизнання контролюючим органом віднесення позивачем робіт, виконаних ПП "Профремонт" до поточного ремонту.

Суд зазначає, що чинним законодавством, а саме, положеннями ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» дано визначення "капітальний ремонт".

Пунктом 3.2 розділу 3 «Терміни та визначення понять» ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» визначено, що будівництво - нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.

Згідно п. 3.7 розділу 3 «Терміни та визначення понять» ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», капітальний ремонт - сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання в несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Міністерство регіонального розвитку та будівництва в листі від 15.07.2009 №9/9-1056 зазначило, що Листом від 30.04.2003 №7/7-401 Держбуд України роз`яснив, що капітальний ремонт будівлі це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращення планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об`єкта. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будівлі в цілому або її частин (за умови їх автономності).

Поточний ремонт це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Поточний ремонт повинен провадитись з періодичністю, що забезпечує ефективну експлуатацію будівлі або об`єкта з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт (реконструкцію).

Отже, з зазначеного видно, що капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будівлі, споруди, приміщення в цілому або їх частин.

В позовній заяві позивачем зазначено, що призупинення експлуатації будинку в цілому чи його частини на час проведення ремонтних робіт не було, що підтверджується звітами про роздрібну торгівлю. Дані звіти додані до позовної заяви та містяться в матеріалах справи.

Як свідчать акти КБ-2в, ремонтними роботами не було охоплено всю площу будівлі чи приміщення магазину, також не відбувалось втручання у несучі та огороджувальні системи для заміни чи відновлення конструкцій та інженерних систем у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуваннями.

В акті КБ-2в зазначено підсумкова площа чи кількість тих чи інших робіт, які, як зазначає позивач, проводилися в різних частинах магазину. В позовній заяві позивачем зазначено, що заміна ламп проводилась в різних частинах магазину, де відбулось їх перегоряння. Так само з приводу робіт на стінах чи полах магазину. Через постійну велику кількість відвідувачів магазину в процесі його роботи відбуваються ті чи інші пошкодження і як наслідок проводяться поточні ремонтні роботи в різних частинах магазину де це необхідно протягом певного часу. Позивачем зазначено, що ПП "Профремонт" на виконання умов Договору в приміщеннях проводило роботи, спрямовані на своєчасне підтримання експлуатаційних якостей приміщень та попередження передчасному його зносу. Крім того, роботи, які проводились на об`єктах ПП "Фудзмарт" не призводили до збільшення очікуваних майбутніх вигод. Доказів на спростування цього факту відповідачем не надано.

Посилання податкового органу в акті перевірки на той факт, що документів, які б підтверджували узгодження проведених ремонтів з орендодавцями та відшкодування орендодавцями понесених ПП "Фудзмарт" витрат, як це передбачено умовами укладених договорів, до перевірки не надано, суд вважає необґрунтованими, оскільки таке узгодження (надання згоди) з орендодавцями потрібно лише, коли наймач приміщень здійснює поліпшення речі, яка є предметом договору, що передбачено статтею 778 Цивільного кодексу України.

Відповідно до пункту 29 Наказу Міністерства фінансів України Про затвердження Методичних рекомендацій з бухгалтерського обліку основних засобів №561 від 30.09.2003, рішення про характер і ознаки здійснюваних підприємством робіт, тобто, чи спрямовані вони на підвищення техніко-економічних можливостей (модернізація, модифікація, добудова, реконструкція) об`єкта, що приведе у майбутньому до збільшення економічних вигод, чи здійснюються вони для підтримання об`єкта в придатному для використання стані та одержання первісно визначеної суми майбутніх економічних вигод від його використання, приймається керівником підприємства з урахуванням результатів аналізу існуючої ситуації та суттєвості таких витрат.

Як зазначив позивач, директором ПП "Фудзмарт" були прийняті рішення про проведення поточних ремонтів з метою підтримання об`єкта в придатному для використання стані, які виконувало підрядником ПП "Профремонт".

Відповідно до п.21 вищезазначених Методичних рекомендацій затрати орендаря на поліпшення об`єкта операційної оренди, що визнаються ним капітальними інвестиціями за умовами, зазначеними у пунктах 29 - 31 цих Методичних рекомендацій, відображаються орендарем за дебетом рахунку капітальних інвестицій. Такі затрати зараховуються до складу основних засобів як первісна вартість нового об`єкта підгрупи 2.7 класифікації основних засобів, наведеної в пункті 7 цих Методичних рекомендацій.

Так, згідно п. 31 даних Методичних рекомендацій витрати на капітальний ремонт об`єктів основних засобів визнаються витратами звітного періоду. Такі витрати можуть бути визнані капітальними інвестиціями, якщо витрати на значний огляд і капітальний ремонт можуть бути ідентифіковані з окремою замортизованою частиною (компонентом) основних засобів. Витрати на ремонт можуть бути визнані капітальними інвестиціями, якщо ціна придбання активу вже відображає зобов`язання (необхідність) підприємства здійснити в майбутньому витрати для приведення активу до стану, в якому він придатний для використання. Наприклад, у разі придбання будівлі, яка потребує ремонту, витрати на ремонт приймаються на збільшення первісної вартості цієї будівлі до суми, яка може бути відшкодована від використання будівлі в майбутньому.

За правилами пункту 32 витрати, що здійснюються для підтримання об`єкта в робочому стані та одержання первісно визначеної суми майбутніх економічних вигод від його використання (технічний огляд, технічне обслуговування, ремонт тощо), включаються до складу витрат звітного періоду.

Відповідно до пункту 15 Наказу Міністерства фінансів України Про затвердження Положення (стандарту) бухгалтерського обліку №318 від 31.12.1999 (далі іменується П(С)БО 16), до складу загальновиробничих витрат включаються, зокрема, витрати на утримання, експлуатацію та ремонт, страхування, операційну оренду основних засобів, інших необоротних активів загальновиробничого призначення.

Формування витрат для визначення фінансового результату до оподаткування за звітний податковий період здійснюється виходячи з національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності.

Враховуючи зазначені норми, суд констатує, що позивачем всі вищевказані ремонтно-будівельні роботи на об`єктах (магазинах) проведені в рамках поточних ремонтів, а не капітального ремонту, як про це зазначено в акті перевірки, а відповідно витрати були вірно відображені та обліковані у бухгалтерському обліку підприємства та звітності, тому відсутній факт заниження податку на прибуток на суму 184179 грн, в зв`язку з чим податкове повідомлення-рішення № 1 від 23 лютого 2022 року підлягаю визнанню протиправним та скасуванню.

Щодо нарахування "компенсуючих" зобов`язань з податку на додану вартість при списанні товарів у зв`язку з їх непридатністю для подальшого використання у господарській діяльності підприємства, суд зазначає наступне.

Як свідчать матеріали справи, при перевірці контролюючим органом актів на списання товарів встановлено ПП "Фудзмарт" відповідно до наказів на проведення інвентаризації, протоколів про результати інвентаризації та згідно актів списання товарів здійснено списання товарів на загальну суму 873 766,70 грн у зв`язку з їх непридатністю для подальшого використання у господарській діяльності підприємства. Згідно даних обліку ПП "Фудзмарт" означені товари придбано з ПДВ. ПП "Фудзмарт" податок на додану вартість від вартості придбаних товарів включено до складу податкового кредиту.

При цьому, перевіркою встановлено, що при списанні вищезазначених матеріалів, що підтверджує факт не використання в подальшому цих товарів в оподатковуваних операціях, ПП "Фудзмарт" не здійснено нарахування "компенсуючих" зобов`язань з податку на додану вартість.

Таким чином, відповідно до вимог пп "г" п.198.5 ст.198 Податкового кодексу України підприємство у відповідних звітних періодах повинно скласти податкову накладну та включити до складу податкового зобов`язання податок на додану вартість в загальній сумі 174 753 грн.

Враховуючи вищевикладене, контролюючим органом зроблено висновок щодо порушення підприємством п.185.1 ст. 185, п. 187.1 ст.187, п.188.1 ст.188, п.189.1 ст.189, п.198.5 ст.198, п.201.1 ст.201 ПК України, ПП "Фудзмарт" занижено базу оподаткування, в результаті чого занижено податкове зобов`язання з податку на додану вартість в загальній сумі 174 753 грн. За результатами перевірки, відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення № 1, яким платнику донараховано податок на додану вартість в сумі 174 753 грн та штрафна санкція - 43 688,25 грн.

Надаючи оцінку спірному податковому повідомленню-рішенню, суд виходить з наступного.

Відповідно до п.193.1 ст. 193 Податкового кодексу України ставки податку встановлюються від бази оподаткування в таких розмірах:

а) 20 відсотків;

б) 0 відсотків;

в) 7 відсотків по операціях з:

постачання на митній території України та ввезення на митну територію України лікарських засобів, дозволених для виробництва і застосування в Україні та внесених до Державного реєстру лікарських засобів, а також медичних виробів, які внесені до Державного реєстру медичної техніки та виробів медичного призначення або відповідають вимогам відповідних технічних регламентів, що підтверджується документом про відповідність, та дозволені для надання на ринку та/або введення в експлуатацію і застосування в Україні;

постачання на митній території України та ввезення на митну територію України лікарських засобів, медичних виробів та/або медичного обладнання, дозволених для застосування у межах клінічних випробувань, дозвіл на проведення яких надано центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я;

постачання послуг із показу (проведення) театральних, оперних, балетних, музичних, концертних, хореографічних, лялькових, циркових, звукових, світлових та інших вистав, постановок, виступів професійних мистецьких колективів, артистичних груп, акторів та артистів (виконавців), кінематографічних прем`єр, культурно-мистецьких заходів;

постачання послуг із показу оригіналів музичних творів, демонстрації виставкових проектів, проведення екскурсій для груп та окремих відвідувачів у музеях, зоопарках та заповідниках, відвідування їх територій та об`єктів відвідувачами;

постачання послуг із розповсюдження, демонстрування, публічного сповіщення і публічного показу фільмів, адаптованих відповідно до законодавства в україномовні версії для осіб з порушеннями зору та осіб з порушеннями слуху;

постачання послуг із тимчасового розміщування (проживання), що надаються готелями і подібними засобами тимчасового розміщування (клас 55.10 група 55 КВЕД ДК 009:2010);

реалізації квитків на спортивні заходи всеукраїнського та міжнародного рівнів;

г) 14 відсотків по операціях з постачання на митній території України та ввезення на митну територію України сільськогосподарської продукції, що класифікується за такими кодами згідно з УКТ ЗЕД: 1001, 1003, 1005, 1201, 1205, 1206 00.

Підпунктом 197.1.25 п. 197.1 ст. 197 Податкового кодексу України визначено, що постачання (передплати) та доставки періодичних видань друкованих засобів масової інформації (крім видань еротичного характеру) вітчизняного виробництва, підготовлення (літературне, наукове і технічне редагування, коригування, дизайн та верстка), виготовлення (друк на папері чи запис на електронному носієві), розповсюдження книжок, у тому числі електронного контенту (крім видань еротичного характеру) та дитячих книжкових видань, вітчизняного виробництва, учнівських зошитів, підручників та навчальних посібників, словників українсько-іноземної або іноземно-української мови вітчизняного виробництва на митній території України.

Пунктом 71 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України передбачено, що Тимчасово, на період, що закінчується останнім календарним днем місяця, в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції з ввезення на митну територію України та/або операції з постачання на митній території України товарів (у тому числі лікарських засобів, медичних виробів та/або медичного обладнання), необхідних для виконання заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (COVID-19), перелік яких визначено Кабінетом Міністрів України.

У разі здійснення операцій, звільнених відповідно до цього пункту, положення пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу та положення статті 199 цього Кодексу не застосовуються щодо таких операцій.

Норми цього пункту застосовуються до операцій, здійснених починаючи з 17 березня 2020 року.

Відповідно до п.198.5. ст. 198 податкового кодексу України платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведену податкову накладну за товарами/послугами, необоротними активами, придбаними/виготовленими з податком на додану вартість (для товарів/послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 1 липня 2015 року, - у разі якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх використання або починають використовуватися:

а) в операціях, що не є об`єктом оподаткування відповідно до статті 196 цього Кодексу (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 196.1.7 пункту 196.1 статті 196 цього Кодексу) або місце постачання яких розташоване за межами митної території України;

б) в операціях, звільнених від оподаткування відповідно до статті 197, підрозділу 2 розділу XX цього Кодексу, міжнародних договорів (угод) (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 197.1.28 пункту 197.1 статті 197 цього Кодексу та операцій, передбачених пунктом 197.11 статті 197 цього Кодексу);

в) в операціях, що здійснюються платником податку в межах балансу платника податку, у тому числі передача для невиробничого використання, переведення виробничих необоротних активів до складу невиробничих необоротних активів;

г) в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку (крім випадків, передбачених пунктом 189.9 статті 189 цього Кодексу).

У разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи в подальшому починають використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності, у тому числі переведення невиробничих необоротних активів до складу виробничих необоротних активів, платник податку може зменшити суму податкових зобов`язань, що були нараховані відповідно до цього пункту, на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, зазначеної в абзаці першому цього пункту, зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивачем в позовній заяві зазначено, що відповідач здійснив нарахування "компенсуючих" зобов`язань на загальну суму проведених списань ПП "Фудзмарт" за весь перевіряємий період без безпосереднього дослідження актів списань, без номенклатурної деталізації, визначення асортименту та найменування списаних товарно-матеріальних цінностей. Як наслідок, проведено донарахування податку на додану вартість шляхом множення загальної суми проведених списань ПП "Фудзмарт" за перевіряємий період на ставку 20% ПДВ, тобто 873766,7*20%=174753,34 грн.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що серед товарів, які підлягають оподаткуванню ПДВ за ставкою 20% проводилось списання товарів, придбаних ПП "Фудзмарт", операції по яким звільнені від оподаткування та операції, які підлягають оподаткуванню. ПДВ за ставкою 7%, що підтверджується актами про списання товарів /т.2 а.с.37-140/. В актах списання товарів № 1 від 31 березня 2020 року, № 6 від 31 серпня 2020 року, № 7 від 30 вересня 2020 року, № 8 від 31 грудня 2020 року зазначені товари, операції по яким звільнені від оподаткування, зокрема, зошити - код пільги 14060435, маски медичні - код пільги 14060544. В актах списання № 1 від 31 березня 2020 року, № 2 від 30 квітня 2020 року, № 3 від 31 травня 2020 року, № 4 від 30 червня 2020 року, № 5 від 31 липня 2020 року, № 6 від 31 серпня 2020 року, № 8 від 31 грудня 2020 року зазначені товари, операції по яким підлягають оподаткуванню ПДВ за ставкою 7%, зокрема, презервативи, пелюшки, тести для визначення вагітності, набір пластирів 2В на поліетиленовій основі.

На підтвердження даного факту позивачем надані до суду копії зареєстрованих податкових накладних на придбання по зазначеним товарам з підтвердженням їх реєстрації з вищенаведеними ставками ПДВ /т.2 а.с. 210-227/.

Посилання відповідача на той факт, що у наданих до перевірки актах списання не було зазначено статус виробників, а також постачальників таких товарів, тому неможливо визначити чи звільнена ця позиція від оподаткування чи ні, суд вважає необґрунтованими, оскільки відповідно до наказу про проведення перевірки, контролюючим органом проведено документальну планову виїзну перевірку, тобто у контролюючого органу повинна була бути вся вказана інформація, а тому останній не був позбавлений можливості дослідити дане питання під час перевірки. Даний факт відповідачем не був спростований.

Пунктом 5 розділу ІІ Порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженого Наказом міністерства фінансів України № 727 від 20 серпня 2015 року (у редакції чинній на момент здійснення перевірки) визначено, що факти виявлених порушень законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, викладаються в акті документальної перевірки чітко, об`єктивно та повною мірою з посиланням на первинні документи, регістри податкового та бухгалтерського обліку, фінансової та іншої звітності, інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, ведення/складання яких передбачено законодавством, або отримані від інших суб`єктів господарювання, органів державної влади, у тому числі іноземних держав, правоохоронних органів, а також податкову інформацію, що підтверджують наявність зазначених фактів.

Таким чином, суд приходить до висновку, що контролюючим органом не було дотримано вимог вищезазначеного Порядку, не були встановлені всі обставини та досліджені всі докази, в зв`язку з чим контролюючим органом протиправно проведено донарахування за загальною ставкою 20% на весь асортимент списаного товару та застосування на цю суму 25% штрафних санкцій.

Таким чином, суд вважає необхідним визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 1.

За викладених обставин адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 6039,31 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - ГУ ДПС у Полтавській області.

Керуючись статтями 2, 3, 6-10, 72-78, 90, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного підприємства "Фудзмарт" (вул. Харківська, 11-А, м. Кременчук, Полтавська область, 39600, ) до Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, Полтавська область, 36000, код ЄДРПОУ ВП 44057192) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 23 лютого 2022 року № 1

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 23 лютого 2022 року № 1

Стягнути на користь Приватного підприємства "Фудзмарт" (вул. Харківська, 11-А, м. Кременчук, Полтавська область, 39600, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, Полтавська область, 36000, код ЄДРПОУ ВП 44057192) витрати зі сплати судового збору у розмірі 6039 (шість тисяч тридцять дев`ять) гривень 31 (тридцять одна) копійка.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на це рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А.О. Чеснокова