Справа № 380/11507/22
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2023-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про поновлення строку звернення до суду

23 лютого 2023 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гулкевич І.З., секретар судового засідання Михалюк М.Ю., за участю : позивача ОСОБА_1 , представника позивача Зав`яло М.В., представника відповідача Баліцького О.Й., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області. Позивач просить :

визнати протиправними дії Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області щодо відмови у прийнятті у ОСОБА_1 декларації про відмову від громадянства Російської Федерації;

зобов`язати Головне управління Державної міграційної служби України у Львівській області прийняти у ОСОБА_1 декларацію про відмову від громадянства Російської Федерації та оформити їй довідку про реєстрацію громадянином України.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про те, що відповідач протиправно та безпідставно відмовив їй у прийнятті декларації про відмову від громадянства Російської Федерації, оскільки є незалежні від неї причини щодо припинення іноземного громадянства.

Відповідачем подано заяву про залишення позову без розгляду, в якій зазначено, що позивачем шестимісячний строк звернення до суду.

Позивач надала заяву в обґрунтування пропущення строку звернення до суду, в якій зазначила, що після отримання відмови у прийнятті декларації про відмову від громадянства погіршилось самопочуття, загострились хронічні хвороби, послабився імунітет, що відобразилось у тяжкому перебігу гострої респіраторної хвороби COVID-19. Зазначає, що майже рік лікувалась стаціонарно у домашніх умовах, оскільки медичні заклади відмовляли у наданні медичної допомоги у зв`язку з відсутністю належним чином оформлених документів. Просить поновити строк звернення до суду.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні проти заяви представника відповідача щодо залишення позовної заяви без розгляду заперечили, просили поновити строк звернення до суду.

Представник відповідача в судовому засіданні повністю підтримав заяву про залишення позовної заяви без розгляду та заперечував щодо поновлення строку звернення до суду.

В судовому засіданні 22.02.2023, суд заслухав думку сторін, свідків, ухвалив завершити розгляд справи в порядку письмового провадження.

При прийнятті ухвали, суд виходив з наступного.

Згідно із частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів справи вбачається, що листом від 14.06.2021 №7627/1/4601-21 відповідач повідомив ОСОБА_1 про відмову в прийнятті декларації про відмову від громадянства РФ та про те, що 31.05.2021 ГУ ДМС України у Львівській області було прийняте рішення про скасування рішення від 19.03.2019 про оформлення громадянства України за територіальним відповідно до ст.21 Закону України Про громадянство України.

Вказаний лист направлений засобами поштового зв`язку на адресу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), що підтверджується списком згрупованих листів рекомендованих №58 від 16.06.2021 та квитанцією АТ Укрпошта від 19.06.2021.

Також позивач зазначає, що дізналася про прийняте рішення відповідача від 19.03.2021 після звернення із заявою про прийняття декларації про відмову від громадянства Російської Федерації. Заяву про прийняття до громадянства України та декларацію про відмову від іноземного громадянства ОСОБА_1 подала 07.06.2021.

Із позовом до суду ОСОБА_1 звернулась 23.08.2022, відповідно пропустила шестимісячний строк звернення до суду.

Оцінюючи поважність причин пропуску позивачем строку звернення до суду з цим позовом суд враховує таке.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли згаданим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З пояснень позивача вбачається, що поважними причинами пропуску нею строку звернення до суду є те, що після отримання відмови у прийнятті декларації про відмову від громадянства погіршилось самопочуття, загострились хронічні хвороби, послабився імунітет, що відобразилось у тяжкому перебігу гострої респіраторної хвороби COVID-19. Зазначає, що майже рік лікувалась стаціонарно у домашніх умовах, оскільки медичні заклади відмовляли у наданні медичної допомоги у зв`язку з відсутністю належним чином оформлених документів. Вказані твердження підтвердили свідки в судовому засіданні 22.02.2023.

Вирішуючи питання про поважність причин пропуску позовної давності, необхідно врахувати, що поважними визнають лише ті обставини, які є об`єктивно не непереборними і пов`язані з дійсними труднощами для вчинення процесуальних дій у встановлений строк.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) гарантує кожному право на справедливий суд, що включає, крім іншого, право на розгляд справи. Відповідні положення Конвенції знайшли своє втілення також у ст. 55 Конституція України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищає суд; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Обов`язковою умовою дотримання цього права є те, що особі має бути забезпечена можливість реалізації зазначених прав без будь-яких обмежень, перешкод чи ускладнень. Можливість особи без перепон одержати судовий захист є головним змістовним аспектом поняття доступу до правосуддя.

Разом з тим право на доступ до правосуддя в Україні не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду. Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання іншого, не менш важливого принципу верховенства права, а точніше, одного з його елементів принципу правової визначеності.

Відтак, одним із механізмів забезпечення реалізації гарантованого Конвенцією права особи на доступ до правосуддя, з урахуванням принципу правової визначеності, є поновлення судом пропущеного з поважних причин строку на звернення до суду та строку на оскарження у розумних межах, з дотриманням засад оптимальності і пропорційності.

Так, Європейський Суд з прав людини (далі ЄСПЛ) сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Зокрема, аналіз практики ЄСПЛ дозволяє виокремити такі фундаментальні обґрунтування на користь прийняття рішення про поновлення пропущеного строку звернення до суду: 1) рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві; щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права (справа Белле проти Франції; 2) не можуть бути встановлені обмеження щодо реалізації права на судовий захист у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено; ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями (справа Мушта проти України); 3) суворе застосування строку без урахування обставин справи може бути непропорційним щодо цілі забезпечення правової визначеності та належного здійснення правосуддя, а також перешкоджати використанню доступних засобів правового захисту (справа Станьо проти Бельгії).

Крім того, ЄСПЛ висловив позицію стосовно того, що, розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи Скордіно проти Італії, Ятрідіс проти Греції).

При цьому у кожному випадку прийняття національними судами рішення про поновлення строків на звернення до суду або на оскарження судового рішення, ЄСПЛ наголошує на необхідності перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків втручання у принцип res judicata, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні у підставах для поновлення строків (справ Пономарьов проти України), а також, чи є обмеження права особи на доступ до суду пропорційним (справа Мельник проти України).

Таким чином, одним із визначальних критеріїв для прийняття судом рішення про поновлення чи непоновлення строку є досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, з обов`язковим врахуванням того, що одним з основних елементів принципу верховенства права є принцип правової визначеності. При цьому дотримання строків однаковою мірою стосується всіх учасників судового спору, які мають абсолютне право на справедливий розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Вирішуючи питання поважності пропуску позивачем строку звернення із даним позовом, суд враховує таке:

-характер спірних правовідносин у даній справі, зокрема те, що оскаржуване у справі рішення носить строго індивідуальний характер, тобто не зачіпає права та інтереси інших осіб;

-об`єктивну невідворотність обставин, що вплинули на пропуск позивачем строку на звернення до суду з даним позовом;

-настання обставин, що обумовили пропуск строку на звернення з даним позовом, до закінчення перебігу цього строку;

-характер обставин, що вплинули на пропуск позивачем строку на звернення до суду з даним позовом, а саме їх глобальність, тривалість в часі та негативний істотний вплив на суспільні відносини в Україні, які мали місце і на момент звернення позивача із даним позовом.

Таким чином, суд дійшов висновку, що обмеження права позивача в доступі до правосуддя за сукупності наведених чинників буде мати наслідком порушення балансу між загальними інтересами суспільства в особі органу державної влади та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи, а саме право на справедливий суд, що включає право на розгляд справи.

Зважаючи на наведене, клопотання представника відповідача про залишення адміністративного позову без розгляду в зв`язку із пропуском строку на звернення до суду, не підлягає до задоволення, а вказаний строк поновленню, як такий, що пропущений з поважних причин.

Керуючись ст. ст. 2, 122, 123, 240, 241-246, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в :

Визнати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду та поновити його.

У задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.

Продовжити розгляд справи № 380/11507/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії.

Призначити підготовче судове засідання на 13.03.2023 року о 11 год 20 хв в приміщенні Львівського окружного адміністративного суду ( м. Львів, вул. Чоловського,2, 1 поверх, зал засідань №14).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Гулкевич І.З.