Справа № 705/685/17
Суддя: Єщенко О. І.
Дата ухвалення: 2023-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №705/685/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2023 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Єщенко О.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Щербакової Л.А.,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області про порушення порядку перевірки,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до т.в.о. начальника Уманського відділу поліції Костюка В.В. про порушення порядку перевірки, в якому просив суд: визнати непродуктивними дії т.в.о. начальника Костюка В.В. в зв`язку з порушенням правил перевірки установлених КУпАП з підміною по Закону України «Про звернення громадян»; зобов`язати т.в.о. начальника Костюка В.В. провести повторну перевірку з дотриманням вимог КУпАП заяви ОСОБА_1 за ЖЄО-543 від 17.01.2017.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що (далі по тексту дослівно зі збереженням пунктуації) «Про адміністративне правопорушення, вчинене найманцем з кв. АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП як дрібне хуліганство, звернувся до міськполіції з заявою ЖЄО-543 від 17.01.2017р. і отримав висновок (додаток 2). Да, зовнішньо ефектний, але без наслідків - не функціональний. Реальність інша. Незаконно за вказівкою т.в.о. начальника Костюка В.В. проведена посилена перевірка на наявність злочину по КПК, про що я не просив, а також відповідно до Закону України «Про звернення громадян» всупереч його ст. 12. Порушені основні вимоги КУпАП, а їх недодержання привело до втрати його права на захист і подальшої судової волокіти. Мені погано і від поліцейської шкоди».

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою суду від 27.02.2018 залучено до участі у справі ОСОБА_3 як належного відповідача за позовом ОСОБА_1 . Ухвалою суду від 20.08.2018 повернуто розгляд справи у підготовче провадження, продовжено розгляд справи у підготовчому засіданні. Ухвалою від 16.10.2018 призначено справу до судового розгляду. Ухвалою суду від 18.11.2021 замінено неналежного відповідача начальника Уманського ВП ГУНП в Черкаській області Завального С.М. на належного відповідача - начальника Уманського РУП ГУНП в Черкаській області Матвійчука В.В. Ухвалою суду від 01.12.2021 замінено неналежного відповідача начальника Уманського РУП ГУНП в Черкаській області Матвійчука В.В. на належного відповідача - Уманський РУП ГУНП в Черкаській області.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином. Попередньо 12.03.2018 подав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача Уманського РУП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином.

Згідно з ч. 4 ст. 228 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи строки розгляду справи, суд ухвали провести розгляд справи без участі сторін.

Дослідивши подані суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статей 72-77 КАС України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частина 2 статті 79 КАС України визначає, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

За змістом статті 90 КАС України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Позивач ОСОБА_1 у поданому адміністративному позові посилається на те, що «Про адміністративне правопорушення, вчинене найманцем з кв. АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП як дрібне хуліганство, звернувся до міськполіції з заявою ЖЄО-543 від 17.01.2017р. і отримав висновок (додаток 2). Да, зовнішньо ефектний, але без наслідків - не функціональний. Реальність інша. Незаконно за вказівкою т.в.о. начальника Костюка В.В. проведена посилена перевірка на наявність злочину по КПК, про що я не просив, а також відповідно до Закону України «Про звернення громадян» всупереч його ст. 12. Порушені основні вимоги КУпАП, а їх недодержання привело до втрати його права на захист і подальшої судової волокіти. Мені погано і від поліцейської шкоди».

Проте позивачем до позовної заяви не додано жодного доказу на підтвердження вказаних обставин.

До позовної заяви позивачем доданий лише лист за вих. № 1305/49/02/16-2017 від 02.02.2017, за підписом т.в.о. начальника Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області В.В. Костюка, яким повідомлено ОСОБА_1 , що його звернення від 17.01.2017 з приводу вчинення неправомірних дій було зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Уманського ВП ГУНП за № 543 від 17.12.2016, проведення перевірки було доручено ДОП Тодорчуку Є.А. У реєстрації до єдиного реєстру досудових розслідувань йому відмовлено за відсутності кримінального правопорушення. Перевірка проведена відповідно до вимог Закону України «Про звернення громадян».

Враховуючи те, що позивач, вільний у способі доказування своїх позовних вимог та наданні доказів, таким правом скористався, при цьому не надав суду достатніх та належних доказів, які б підтверджували обставини, викладені в адміністративному позові, суд позбавлений можливості оцінити доводи позивача і таким чином доходить висновку, що позов задоволенню не підлягає.

Також згідно із ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений в цій статті.

Стосовно «порушеного права», за захистом якого особа може звертатися до суду, то за змістом Рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 цепоняття, яке вживається в низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». Стосовно поняття «охоронюваний законом інтерес» в тому ж Рішенні Конституційного Суду України вказано, що воно означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Отже, гарантоване ст. 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Суд вважає, що в цій справі обраний позивачем спосіб захисту як визнання непродуктивними дій т.в.о. начальника Костюка В.В. у зв`язку з порушенням перевірки установлених КУпАП з підміною по Закону України «Про звернення громадян» та зобов`язання т.в.о. начальника Костюка В.В. провести повторну перевірку з дотриманням вимог КУпАП заяви ОСОБА_1 за ЖЄО-543 від 17.01.2017 не створить для позивача жодних юридичних прав та/чи обов`язків. Позивачем не вказано, які саме були порушені права, свободи або охоронювані інтереси позивача у сфері публічно-правових відносин, і як впливає на публічно - правові відносини факт не притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Крім того, з огляду на завдання адміністративного судочинства, факт притягнення чи не притягнення іншої особи до адміністративної відповідальності не може вплинути на особисті права та/або інтереси позивача.

Відтак, порушення правил перевірки по КУпАП не порушує права позивача, оскільки не породжує, не змінює та не припиняє його прав і обов`язків саме у сфері публічно-правових відносин, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 72-77, 241-246, 255, 293 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити повністю в позові ОСОБА_1 до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області про порушення порядку перевірки.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.І. Єщенко