Справа № 460/252/23
Суддя: Д.П. Зозуля
Дата ухвалення: 2023-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

22 лютого 2023 року м. Рівне №460/252/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Зозулі Д.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "Міура"
доГоловного управління ДПС у Рівненській області
про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення, рішення про застосування фінансових санкцій, -
В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Міура» (далі позивач, ТОВ «Міура») до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення від 01 листопада 2022 року № 05 та рішення про застосування фінансових санкцій від 01 листопада 2022 року № 05.

В обґрунтування позову зазначає, що 06 жовтня 2022 року працівниками Головного управління ДПС у Рівненській області була проведена фактична перевірка позивача за результатами якої було складено акт фактичної перевірки № 5626/ж5/17-00-07-05-17/19485164 від 07.10.2022 року, згідно висновків якої встановлено порушення п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а саме 30.08.2020 не забезпечено використання режиму попереднього програмування в РРО найменування, цін, обліку кількості кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної під категорії згідно УКТ ЗЕД; статі 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», а саме роздрібна торгівля алкогольними напоями без марок акцизного податку. На підставі висновків акту перевірки, Головне управління ДПС у Рівненській області прийнято оскаржувані податкове повідомлення-рішення та рішення про застосування фінансових санкцій. Позивач вважає доводи, викладені в акті, необґрунтованими, упередженими та такими, що не відповідають фактичним обставинам та як наслідок - винесені оскаржувані податкове повідомлення-рішення та рішення про застосування фінансових санкцій незаконними й протиправними, оскільки, копія фіскального чеку № не досліджувалася під час перевірки бо було втрачено контрольну стрічку електронного формату за період з 27.07.2018 по 29.09.2021, а реалізація алкогольних напоїв без марки акцизного податку встановленого зразка розповсюджується лише на продаж повної пляшки, а не реалізації алкогольних напоїв на розлив. За наведених обставин позивач вважає, що податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Рівненській області від 01 листопада 2022 року № 05 та рішення про застосування фінансових санкцій від 01 листопада 2022 року № 05 прийняті лише на підставі припущень посадових осіб Головного управління ДПС у Рівненській області всупереч нормам матеріального права та без врахування відомостей та документів, а отже - наявні підстави для визнання їх протиправними та скасування судом.

Ухвалою суду від 09 січня 2023 року було відкрито провадження в справі та вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву до суду.

Від відповідача, у строк встановлений судом, надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого позов ним не визнається, оскільки при проведенні фактичної перевірки працівниками Головного управління ДПС у Рівненській області, у приміщенні пабу «Ми в Україні» за адресою вул. Соборна, 112, м. Рівне виявлено порушення норм чинного законодавства, а саме 30.08.2020 не забезпечено використання режиму попереднього програмування в РРО найменування, цін, обліку кількості кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної під категорії згідно УКТ ЗЕД та здійснена роздрібна торгівля алкогольними напоями без марок акцизного податку. Враховуючи вказані порушення відповідач зазначив, що оскаржувані податкове повідомлення-рішення від 01 листопада 2022 року № 05 та рішення про застосування фінансових санкцій від 01 листопада 2022 року № 05 є правомірними, що є підставою для відмови у задоволенні позову повністю.

Враховуючи, що розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження, то відповідно до ч.4 ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, судом встановлено наступне.

Судом встановлено, що ТОВ «Міура» (, місцезнаходження: Рівненська обл., м. Рівне, вул. Соборна, буд. 112), взяте на податковий облік в Головному управлінні ДПС у Рівненській області Державна податкова інспекція у м. Рівному, основний вид діяльності 55.10 Діяльність готелів і подібних засобів тимчасового розміщування, також наявні види економічної діяльності: 56.10 Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування та 56.30 Обслуговування напоями та інші.

Відповідно до наказу Головного управління ДПС у Рівненській області від 28.09.2022 №2219-п, керуючись ст. 20, пп. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75, п. 80.8 ст. 80, 82.3 ст. 82, на підставі пп. 80.2.2, 80.2.5, 80.2.7 п. 80.2 ст. 80 Податкового кодексу України, наказано провести з 28.09.2022 терміном 10 діб фактичну перевірку господарського об`єкту за адресою: Рівненська область, м. Рівне, вул. Соборна, 112, де здійснює діяльність ТОВ «Міура» (), з метою перевірки дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі порядку ведення обліку товарних запасів на складах та/або за місцем їх реалізації, ведення касових операцій, наявності свідоцтв, ліцензій, у тому числі на виробництво, обіг та зберігання підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

На підставі пп. 80.2.2, 80.2.5, 80.2.7 п. 80.2 ст. 80, пп. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, відповідно до наказу Головного управління ДПС у Рівненській області від 28.09.2022 №2219-п та направлень від 28.09.2022 №2171/ж3/17-00-07-05-15, №2170/ж3/17-00-07-05-15, фахівцями відповідача 06.10.2022 проведено фактичну перевірку господарської діяльності пабу, що розташований за адресою: Рівненська область, м. Рівне, вул. Соборна, 112, суб`єкта господарської діяльності ТОВ «Міура», за результатами якої складено акт (довідка) фактичної перевірки № 5626/ж5/17-00-07-05-17/19485164 від 07.10.2022 року (далі Акт).

Згідно висновків Акту, перевіркою встановлені, наступні порушення:

вимог пункту 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон № 265), не забезпечення використання режиму попереднього програмування в РРО найменування, цін, обліку кількості та коду товарної під категорії, згідно УКТ ЗЕД для підакцизних товарів, а саме згідно з фіскальним чеком від 30.08.2020, з фіскальним чеком РРО , № 4087, встановлено факт продажу 0,15 л. джину «Гордоні» на суму 195,00 грн. без зазначення в чеку коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД;

вимог статі 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», реалізація алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка, а саме на момент перевірки в продажу знаходилось 0,54 л. текіли «Хосе Куерво» на суму 764,00 грн., в пляшці ємкістю 0,7 л., без марки акцизного податку встановлено зразка.

Як вбачається з акту перевірки, перевірку здійснено у присутності директора ТОВ «Міура» ОСОБА_1 .

Крім того, з направлень на перевірку від 28.09.2022 №2171/ж3/17-00-07-05-15, №2170/ж3/17-00-07-05-15 судом встановлено, що директору ТОВ «Міура» Сістуку А.О. пред`явлено службові посвідчення та направлення, а також вручено копію наказу від 28.09.2022 №2219-п.

07.10.2022 відповідачем складено акт №318/ж6/17-00-07-05 про те, що позивач відмовилася від підписання та отримання акту фактичної перевірки.

На підставі висновків Акту перевірки ГУ ДПС у Рівненській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 01 листопада 2022 року № 05 та рішення про застосування фінансових санкцій від 01 листопада 2022 року № 05.

Незгода з даними податковим повідомленням-рішенням та рішенням про застосування фінансових санкцій зумовила звернення ТОВ «Міура» до суду з даною позовною заявою.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суду слід зазначити наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

У відповідності до приписів підпунктів 19-1.1.14, 19-1.1.16 19-1.1.17 пункту 19-1.1 статті 19 Податкового кодексу України (тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), контролюючі органи виконують такі функції:

здійснюють контроль у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням, забезпечують міжгалузеву координацію у цій сфері;

здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального;

проводять роботу щодо боротьби з незаконним виробництвом, переміщенням, обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначені Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 №265/95-ВР (далі Закон №265). Його дія поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

За правилами пунктів 1, 2, 11, 12 статті 3 Закону №265 суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості;

вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів (послуг), що відображені в такому обліку. При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам під час проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), які підтверджують облік та походження товарів, що на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті). Такі вимоги не поширюються на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість (крім тих, які провадять діяльність з реалізації технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння).

Відповідно до частини першої статті 15 Закону №265 контроль за додержанням суб`єктами господарювання порядку проведення розрахунків за товари (послуги), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та інших вимог цього Закону здійснюють контролюючі органи шляхом проведення фактичних та документальних перевірок відповідно до Податкового кодексу України.

За порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості (пункт 7 статті 17 Закону №265).

Разом з тим, наказом Міністерства фінансів України № 477 від 05.08.2020 затверджено Порядок функціонування Системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій (далі - Порядок).

Згідно п. 1 Порядку цим Порядком встановлюється механізм функціонування Системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій (далі - СОД РРО) щодо отримання від реєстраторів розрахункових операцій (далі - РРО) та програмних реєстраторів розрахункових операцій (далі - ПРРО) визначених законодавством даних та збереження таких даних у базі даних інформаційно-телекомунікаційної системи Державної податкової служби України.

Пунктами 1, 2 розділу ІІ Порядку передбачено, що СОД РРО - інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних РРО та ПРРО (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених РРО та ПРРО), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів.

СОД РРО розташована в ДПС та використовується в межах повноважень посадовими особами органів ДПС для виконання завдань та функцій, визначених Податковим кодексом України.

З системного аналізу вказаних норм права суд дійшов висновку, що суб`єкт господарювання зобов`язаний проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, інформація про які відображається в Системі обліку даних реєстраторів розрахункових операцій та може бути використана в межах повноважень посадовими особами органів ДПС для виконання завдань та функцій, визначених Податковим кодексом України.

Так, згідно висновків Акту перевірки позивач допустив порушення вимог пункту 11 ст. 3 Закону № 265, не забезпечивши використання режиму попереднього програмування в РРО найменування, цін, обліку кількості та коду товарної під категорії, згідно УКТ ЗЕД для підакцизних товарів, а саме згідно з фіскальним чеком від 30.08.2020 № 4087, РРО , встановлено факт продажу 0,15 л. джину «Гордоні» на суму 195,00 грн. без зазначення в чеку коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД.

Тобто фіскальний чек № 4087 від 30.08.2020 РРО , що відображений в системі обліку даних реєстраторів розрахункових операцій, не містив коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД.

Вказане твердження підтверджене відповідачем Витягом з системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій.

Твердження позивача щодо використання інформації не із фіскального чека РРО «Марія-304-Т», а з невідомого джерела, відхиляється судом, як безпідставне та таке, що не відповідає зазначеним нормам чинного законодавства.

Наведене свідчить про правомірність податкового повідомлення-рішення від 01.11.2022 №05 та відсутність підстав для його скасування.

Стосовно рішення про застосування фінансових санкцій від 01.11.2022 №05, яким до позивача застосовані штрафні санкції у розмірі 17 000,00 грн. за порушення вимог ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», слід зазначити наступне.

Так, згідно Акту перевірки позивачем було вчинено реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка, а саме на момент перевірки в продажу знаходилось 0,54 л. текіли «Хосе Куерво» на суму 764,00 грн., в пляшці ємкістю 0,7 л., без марки акцизного податку встановлено зразка.

Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами визначає Закон України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» (далі - Закон).

Відповідно до абзацу третього частини 4 статті 11 Закону, алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного збору в порядку, визначеному законодавством.

Статтею 17 Закону передбачено, що до суб`єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі виробництва, зберігання, транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку - 200 відсотків вартості товару, але не менше 17000 гривень (абзац 20 частина друга).

За правилами підпункту 14.1.107 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України) марка акцизного податку - це спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Згідно з підпункту 14.1.109 пункту 14.1 статті 14 ПК України маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів - це наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.

Відповідно до пункту 226.1, пункту 226.9 статті 226 ПК України у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв і тютюнових виробів чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Вважаються такими, що немарковані: алкогольні напої та тютюнові вироби з підробленими марками акцизного податку; алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари; алкогольні напої іноземного виробництва з марками акцизного податку, на яких зазначена сума акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.

При цьому зберігання та реалізація алкогольних напоїв за наявності марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці або на іншій тарі згідно із законодавством розповсюджується на продаж повної (невідкоркованої) пляшки або іншої тари з алкогольним напоєм, натомість у разі реалізації у закладах алкогольних напоїв на розлив чинним законодавством не вимагається збереження марки акцизного податку на такій пляшці або іншій тарі.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 18.05.2018 у справі №804/4921/17, від 08.11.2019 у справі №821/1144/16.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. (ч. 5 ст. 242 КАС України).

Таким чином, суд вважає обґрунтованим висновок позивача, що законодавством не покладено на платників податку обов`язок зберігати розірвані марки акцизного податку після відкупорювання (розкривання) товару, адже очевидно, що в силу мети маркування і технології наклеювання марок акцизного податку відкривання відповідної пляшки або іншої тари для реалізації алкогольних напоїв на розлив виключає збереження марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці або на іншій тарі.

Твердження відповідача щодо немаркованих алкогольних напоїв з акцизними марками, що мають пошкодження, відхиляються судом, як необґрунтовані, оскільки матеріали справи не містять будь-яких доказів щодо форми пошкодження даної акцизної марки та її оцінки на відповідність Положенню про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, затвердженого постановою кабінету Міністрів України від 27.12.2010 № 1251.

Враховуючи вищевикладене, суди дійшов висновку про відсутність правових підстав для застосування до позивача штрафних санкцій за продаж алкогольних напоїв без марок акцизного податку.

Отже, рішення про застосування фінансових санкцій від 01 листопада 2022 року № 05 підлягає визнанню протиправним та скасуванню з наведених підстав.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім того, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, а суд згідно ст. 90 зазначеного Кодексу оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, позивач частково довів суду обґрунтованість позовних вимог. Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, частково надав суду достатні та беззаперечні докази в обґрунтування обставин, на яких ґрунтується його відзив, і частково довів правомірність його дій.

Отже, при зазначених обставинах, відзив відповідача частково відхиляється судом як безпідставний і такий, що суперечить чинному законодавству та фактичним обставинам справи.

Частиною 1 ст. 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Оскільки факт наявності у позивача порушеного права знайшов своє часткове підтвердження у ході розгляду справи, то поданий позов необхідно задовольнити частково.

Згідно із ч. 3 ст. 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Згідно з частиною першою статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Як встановлено судом з матеріалів справи, позивачем за подання даного позову сплачено судовий збір в сумі 2684,00 грн., що підтверджується наявною в матеріалах справи платіжною інструкцією № 17 від 03.01.2023.

Відтак, судові витрати позивача, в частині задоволених позовних вимог, на суму 2065,00 грн. підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Відтак, судові витрати позивача в частині сплаченого судового збору в зазначеній сумі підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Рівненській області.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення про застосування фінансових санкцій Головного управління ДПС у Рівненській області від 01 листопада 2022 року № 05.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Міура» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Рівненській області судові витрати на суму 2065 (дві тисячі шістдесят п`ять) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 22 лютого 2023 року

Учасники справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Міура" (вул. Соборна, 112, м. Рівне, Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 19485164)

Відповідач - Головне управління ДПС у Рівненській області (вул. Відінська, буд. 12, м. Рівне, Рівненська обл.,33023, ЄДРПОУ/РНОКПП 44070166)

Суддя Д.П. Зозуля