Справа № 165/2883/21
Суддя: Ференс-Піжук О. Р.
Дата ухвалення: 2023-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 165/2883/21
Провадження № 2-а/165/1/23
НОВОВОЛИНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2023 року м. Нововолинськ

Нововолинський міський суд Волинської області в складі:

головуючого Ференс-Піжук О.Р.,

за участю секретаря Харук Ю.І.,

представника позивача Герасимчук Л.Р.,

представника відповідача Гальчика С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Нововолинського міського суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю, третя особа на стороні відповідача яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області Гальчик Сергій Миколайович, про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі,-

встановив:

06 вересня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю, третя особа на стороні відповідача яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області Гальчик Сергій Миколайович, про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі.

Позовні вимоги мотивує тим, що постановою відповідача у справі про адміністративне правопорушення №16 від 13.08.2021 його притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1, 5, 9 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн. Позивач вважає, що притягнення його до адміністративної відповідальності є безпідставним, а тому просить скасувати постанову №16 від 13.08.2021 про накладення на нього стягнення, передбаченого ч. 1, 5, 9 ст. 96 КУпАП у виді штрафу в розмірі 8500 грн. та закрити провадження у справі.

З оскаржуваної постанови вбачається, що ОСОБА_1 на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , здійснив реконструкцію вбудованих приміщень квартири з втручанням в огороджувальні та несучі конструкції, а саме: проведений демонтаж вікон та розібрано частину стіни під віконними отворами (збільшено віконний простір), також на місці одного з віконних отворів встановлено вхідні двері. В постанові зазначено, що закінчений будівництвом об`єкт експлуатується без здачі в експлуатацію, реконструкція квартири здійснена без документів, що надають право на виконання будівельних робіт, без належно розробленої та затвердженої проектної документації. Вказано, що своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ст.ст.26, 31, 34, 36, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт».

Позивач зазначає, що здійснивши усі необхідні роботи з переобладнання належного йому приміщення, він звернувся за роз`ясненням до відповідних компетентних органів щодо подальших дій щодо введення приміщення в експлуатацію, на що інженер з інвентаризації нерухомого майна ОСОБА_2 склав висновок про технічний стан об`єкта нерухомого майна від 20.02.2020, з якого вбачалось, що реконструйоване приміщення введенню в експлуатацію не підлягає. В подальшому, 26.02.2020 вказане приміщення було зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно як торгово-офісне приміщення, тому позивач вважає, що здійснив усі необхідні дії для дотримання вимог законодавства.

Вказує, що оскаржувану постанову, винесену у його відсутність 13.08.2021, отримав поштою 26.08.2021 разом із протоколом про адміністративне правопорушення від 10.08.2021 актом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил. Вказує, що із жодним із вказаних документів попереднього ознайомлений не був.

Наголошує, що протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням статті 256 КУпАП, у його відсутність, копія протоколу не була йому вручена, не було також роз`яснено його прав, у тому числі права на захист. Відтак, він був позбавлений можливості надати будь-які пояснення та докази, а також скористатись послугами фахівця у галузі права.

Вважає, що оскаржувана постанова має бути скасована, оскільки вказане в ній правопорушення він не вчиняв, а сама постанова винесена з грубим порушенням вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення, що і стало підставою для звернення до суду. Тому просить поновити строк звернення для оскарження постанови, скасувати постанову №16 начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області Гальчика С.М. від 13.08.2021 про визнання ОСОБА_1 винним за ч. 1, 5, 9 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн., і закрити провадження у справі.

У судовому засіданні представник позивача Герасимчук Л.Р. позов підтримала з підстав, викладених у позовній заяві. Просила вимоги задовольнити в повному обсязі і наголосила, що рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 12.07.2022, яке залишено в силі постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07.11.2022, визнано протиправним та скасовано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.08.2021, виданий Крикуну В.І. головним спеціалістом Відділу ДАБК виконавчого комітету Нововолинської міської ради Кортоусом С.С.

Представник відповідача Гальчик С.М. у судовому засіданні позовні вимоги не визнав з підстав, наведених у відзиві (а.с.38-45). Просить у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Заслухавши пояснення представника позивача Герасимчук Л.Р., представника відповідача Гальчика С.М., встановивши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до такого висновку.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена чинним законодавством.

Суд вважає за необхідне зазначити, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Елементами верховенства права є принцип рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці. Принцип правової визначеності означає, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями.

КУпАП закріплено низку гарантій забезпечення прав суб`єктів, які притягаються до адміністративної відповідальності. В сукупності з конституційними нормами ці гарантії створюють систему процесуальних механізмів захисту особи.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У судовому засіданні встановлено, що постановою начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області Гальчика С.М. №16 від 13.08.2021 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1, 5, 9 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн.

Відповідальність за ч. 1, 5, 9 ст. 96 КУпАП настає у разі порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд; виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1); експлуатацію об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Під час провадження у справах про адміністративні правопорушення, для реалізації даного конституційного принципу, у відповідності до ст.ст.7, 245 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами. Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Разом з тим, вказані норми Закону не були дотримані посадовими особами відповідача під час притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Так, 10 серпня 2021 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області Кортоусом В.І. у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, складено протокол стосовно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1, 5, 9 ст. 96 КУпАП (а.с.10-11).

За результатами розгляду вказаного протоколу начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області Гальчиком С.М. у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, 13.08.2021 було прийнято постанову № 16, зі змісту якої вбачається, що ОСОБА_1 на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , здійснив реконструкцію вбудованих приміщень квартири з втручанням в огороджувальні та несучі конструкції, а саме: проведений демонтаж вікон та розібрано частину стіни під віконними отворами (збільшено віконний простір), також на місці одного з віконних отворів встановлено вхідні двері. В постанові зазначено, що закінчений будівництвом об`єкт експлуатується без здачі в експлуатацію, реконструкція квартири здійснена без документів, що надають право на виконання будівельних робіт, без належно розробленої та затвердженої проектної документації. Вказано, що своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ст.ст.26, 31, 34, 36, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», порушивши вимоги ч.1, 5, 9 ст. 96 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 8500 грн. (а.с.12-13).

Як вбачається з додатків, доданих відповідачем до відзиву на позов, відправлення з вкладенням: акт №22 від 10.08.2021, припис від 10.08.2021, протокол від 10.08.2021 та постанова від 13.08.2021 надіслано позивачу 18.08.2021 (а.с.48).

Відповідно до ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У той же час, розгляд справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1, 5, 9 ст. 96 КУпАП було проведено без його участі, що не тільки суперечить вимогам чинного законодавства, але й позбавило позивача можливості реалізувати свої права, передбачені ст.268 КУпАП, в тому числі право на захист.

У відповідності до статті 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Порядок розгляду справи про адміністративні правопорушення, встановлений ст.279 КУпАП, передбачає обов`язок органу чи посадової особи, яка здійснює розгляд справи, дослідити наявні у справі докази.

Відповідно до приписів ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

В судовому засіданні було встановлено, що під час складання протоколу про адміністративне правопорушення про розгляд справи, який призначений на 10:00 год. 13.08.2021, позивача було повідомлено усно, що засвідчено одноособово головним спеціалістом відділу ДАБК, який є заінтересованою особою. В подальшому 18.08.2021 позивачу рекомендованим листом надіслано копію акту перевірки від 10.08.2021, припису від цього числа, протоколу та оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення від 13.08.2021, яка прийнята у відсутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності. Дані обставини підтверджуються роздруківками про статус вручення повідомлення (а.с.21, 48).

В судовому засіданні представник відповідача не надав доказів належного повідомлення позивача про день, час місце розгляду стосовно ОСОБА_1 справи про адміністративне правопорушення.

Верховний Суд у постанові від 26.02.2020 у справі № 826/7847/17 зазначив, що нормами Закону №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.

Суд звертає увагу, що згідно з усталеною правовою позицією, неодноразово висловленою, зокрема, у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі № 821/1157/16, від 04.02.2019 у справі № 807/242/14, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Важливість проведення перевірки у присутності саме уповноваженого представника суб`єкта містобудівної діяльності обумовлена тим, що тільки за такої умови відповідним суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, можуть бути реалізовані права, гарантовані Законом № 3038-VI та Порядком № 533, зокрема: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Відсутність же на місці проведення перевірки уповноважених осіб суб`єкта господарювання унеможливлює як вчинення ними перешкод (недопуску) у проведенні посадовими особами відповідача перевірки, так і проведення самої перевірки (вказані висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 21.02.2022 у справі № 826/5860/16).

Верховний Суд у постанові від 22.06.2022 у справі № 826/3561/17 зазначив, що державний архітектурно-будівельний контроль може здійснюватися без присутності суб`єктів містобудування або їх представників, лише у випадку, якщо останні були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, але не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки. При цьому законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач у межах підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення. У вказаній справі Верховний Суд врахував, що відповідач не подавав доказів попереднього повідомлення позивача про проведення заходу контролю, та враховуючи, що позаплановий захід, проведений органом державного архітектурно-будівельного контролю з порушенням норм чинного законодавства, висновки, зроблені в ході такої перевірки, не можуть бути допустимими доказами у цій справі, оскільки вони отримані з порушенням чинного законодавства.

Позивач у позовній заяві стверджує, що акт та припис від 10.08.2021 отримав лише 26.08.2021 поштовим зв`язком, з цими документами попередньо ознайомлений не був, а під час проведення перевірки не були дотримані вимоги пунктів 7, 9 Порядку № 553 в частині надання копії направлення для проведення позапланової перевірки та проведення державного архітектурно-будівельного контролю у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що розгляд справи про адміністративне правопорушення за ч.1, 5, 9 ст. 96 КУпАП стосовно ОСОБА_1 проводився у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і яка була не повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи.

Частиною другою статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З наведеної норми слідує, що при прийнятті суб`єктом владних повноважень відповідного рішення таке рішення повинно містити інформацію про докази, які підтверджують викладені в ньому факти. У випадку ж відсутності покликань на певні докази, що підтверджують факт викладеного порушення суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення.

У порушення наведених нормативних приписів, відповідач після неявки позивача на виклик, не з`ясував причин неявки, не переконався про неповажність таких причин; передчасно, без належних правових підстав, розпочав процедуру притягнення позивача до адміністративної відповідальності, внаслідок чого постанова, яка оскаржена позивачем, винесена з порушенням процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності та за відсутності будь-яких доказів вини особи.

Частиною 3 статті 286 КАС України передбачено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи викладене вище, оскаржувану постанову слід скасувати та справу надіслати на новий розгляд до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області.

У ході нового адміністративного провадження, відповідачу слід виконати вимоги ст. ст. 268, 279 КУпАП, та розглянути справу про адміністративне правопорушення з дотриманням права особи на участь у розгляді справи, яка безпосередньо її стосується.

Суд не встановлює інші фактичні обставини та не надає оцінку наявності чи відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення за ч.1, 5, 9 ст. 96 КУпАП, оскільки така оцінка первинно має бути надана суб`єктом притягнення та накладення адміністративного стягнення в межах належної адміністративної процедури, що визначена ст. ст. 268, 279 КУпАП.

Так само суд не вирішує питання закриття провадження у справі, оскільки вирішення цього питання є передчасним, саме тому позов підлягає до часткового задоволення.

У відповідності до вимог ч.1 ст.139 КАС України понесені позивачем та документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Враховуючи викладене, керуючись на підставі ст.ст. 7, 210, 247, 279, ч.1 ст. 251, 288, 289, 293 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.ст.2, 77, 205, 241-246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задоволити частково.

Скасувати постанову начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області Гальчика Сергія Миколайовича №16 від 13 серпня 2021 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1, 5, 9 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 гривень, та надіслати справу на новий розгляд до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області (, юридична адреса: пр-т Дружби, 27, м. Нововолинськ Волинської області, 45400) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , судовий збір в розмірі 908 грн. 00 коп.

У решті позовних вимог - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня проголошення рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий підпис О.Р.Ференс-Піжук