Справа № 320/6377/22
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2023-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6377/22 Головуючий у 1 інстанції: Леонтович А.М.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Аліменка В.О.

Кузьмишиної О.М.

За участю секретаря Заміхановської Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, згідно статті 229 КАС України, адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Головного управління ДПС у Київській області, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Київській області №277/10-36-13-04 від 07.09.2021 про опис майна ОСОБА_1 в податкову заставу;

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Київській області, щодо внесення 26.05.2022 відомостей до Державного реєстру обтяжень рухомого майна №29845321 та зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області виключити відомості із Державного реєстру обтяжень рухомого майна, що внесені 26.05.2022 №29845321.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Головного управління ДПС у Київській області №277/10-36-13-04 від 07.09.2021 про опис майна ОСОБА_1 в податкову заставу. Визнано протиправними дії Головного управління ДПС у Київській області, щодо внесення 26.05.2022 відомостей до Державного реєстру обтяжень рухомого майна №29845321 та зобов`язано Головне управління ДПС у Київській області виключити відомості із Державного реєстру обтяжень рухомого майна, що внесені 26.05.2022 №29845321.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Головне управління ДПС у Київській області звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що податковий борг у позивача становить 1 310 738,38 грн., (основний платіж) по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачується фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості. При цьому, апелянт стверджує, що, оскільки в інтегрованій картці платника податків обліковується податковий борг, підстав для скасування рішення про опис майна в ГУ ДПС у Київській області відсутні.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 19.07.2022 адвокатом Пахолок Тарасом Павловичем в інтересах ОСОБА_1 у відповідь на адвокатський запит, отримано лист Головного управління ДПС у Київській області №17379/6/10-36-24-05 від 15.07.2022, згідно якого вбачається, що у ОСОБА_1 начебто наявний податковий борг, з податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки в сумі 1 310 738, 03 грн., який складається з 1 108 235,03 грн. (на підставі податкового-повідомлення рішення №0-1021 від 05.06.2019) та 202 503, 35 грн. (на підставі податкового повідомлення рішення №0-1021 від 16.02.2021), у зв`язку з чим, податковим органом прийнято рішення №2787/10-36-13-04 від 07.09.2021 про опис майна в податкову заставу, на підставі чого, проведено опис майна у податкову заставу, на яке платник податків набуде прав власності в майбутньому (акт опису №99/10-36-13-04 від 26.05.2022) та 26.05.2022 зареєстровано публічне обтяження у вигляді податкової застави.

Податкові повідомлення-рішення №0-1021 від 05.06.2019, №0-1021 від 16.02.2021 та податкова вимога від 02.06.2021 №0-1023 на момент звернення ОСОБА_1 до суду оскаржуються в судовому порядку.

Не погоджуючись із рішенням про опис майна в податкову заставу та діями відповідача щодо внесення відомостей до Державного реєстру обтяжень рухомого майна, позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Податковим кодексом України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України), який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Положеннями підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Пунктом 88.1 статті 88 ПК України передбачено, що з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

У відповідності до п. 88.2 ст. 88 ПК України, право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення.

За приписами пп. 89.1.2 п. 89.1 ст. 89 ПК України, право податкової застави виникає у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу.

Згідно п. 89.2 ст. 89 ПК України, з урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому. У разі якщо балансова вартість майна, на яке поширюється податкова застава, є меншою ніж сума податкового боргу платника податків, право податкової застави поширюється на таке майно.

Положеннями п. 89.3 ст. 89 ПК України перебачено, що майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.

До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.

Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до п. 89.8 ст. 89 ПК України, контролюючий орган зобов`язаний безоплатно зареєструвати податкову заставу у відповідному державному реєстрі.

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням ДПС у Київській області прийнято рішення №277/10-36-13-04 від 07.09.2021 про опис майна ОСОБА_1 в податкову заставу (а.с. 15).

Відповідно до Акта опису майна від 26 травня 2022 року №99/10-36-13-04, право податкової застави поширюється на активи в сумі 1 310 738,38 грн. (а.с. 16).

Так, апелянт вказує, що податковий борг у позивача становить 1 310 738,38 грн., (основний платіж) по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачується фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості.

При цьому, апелянт стверджує, що, оскільки в інтегрованій картці платника податків обліковується податковий борг, підстав для скасування рішення про опис майна в ГУ ДПС у Київській області відсутні.

З даного приводу, слід зазначити наступне.

Із інтегрованої картки платника податку вбачається, що податковий борг складається з 1 108 235,03 грн. (на підставі податкового-повідомлення рішення №0-1021 від 05.06.2019) та 202 503, 35 грн. (на підставі податкового повідомлення рішення №0-1021 від 16.02.2021) (а.с. 51-52).

Разом з тим, слід зазначити, що в провадженні Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду перебуває справа №640/16236/19 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.02.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 у справі №640/16236/19 про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Предметом розгляду у справі №640/16236/19, в тому числі, є визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №0-1021 від 05.06.2019 на загальну суму 1 108 235,03 грн. 02.06.2021 Головним управлінням ДПС у Київській області винесено податкову вимогу від №0-1023, на загальну суму 1108235,03 грн.

Також, в серпні 2021 року ОСОБА_1 до Окружного адміністративного суду міста Києва подано позов про скасування податкової вимоги від 02.06.2021 №0-1023, на загальну суму 1 108 235,03 грн.

18.08.2021 Окружним адміністративним судом міста Києва відкрито провадження у справі №640/21872/21. Справи перебувають на розгляді.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що податкове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили, тобто не може вважатись податковим боргом.

Щодо податкового повідомлення рішення №0-1021 від 16.02.2021, слід зазначити наступне.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 лютого 2022 року у справі №640/21909/21, зокрема, визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 16.02.2021 №0-1021 в частині нарахування суми податку за березень 2020 року на суму 16875,28 грн.

Таким чином, дане податкове зобов`язання не може вважатись податковим боргом в частині нарахування суми податків в сумі 16 875,28 грн.

Наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 року за №1204 затверджено Порядок надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків.

Згідно пункту 7 вищевказаного Порядку, якщо за результатами адміністративного або судового оскарження грошове зобов`язання, зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або інших зобов`язань, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку з використанням платником податку права на податкову знижку, штрафна (фінансова) санкція (штраф) та пеня, у тому числі за порушення норм іншого законодавства, зазначені у податковому повідомленні-рішенні, зменшуються, то шляхом опрацювання інформації щодо прийнятих рішень за результатами розгляду скарг в адміністративному та/або судовому порядку, наданої відповідними підрозділами контролюючого органу, до функцій яких належить розгляд скарг в адміністративному порядку та/або супроводження справ у судах, складається податкове повідомлення-рішення, яке містить зменшену суму грошового зобов`язання, зменшену суму зменшення (збільшення) податкових зобов`язань та/або інших зобов`язань, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку з використанням платником податку права на податкову знижку, штрафної (фінансової) санкції (штрафу) та пені, у тому числі за порушення норм іншого законодавства.

Однак, відповідачем не надано суду доказів, що Головним управлінням ДПС у Київській області винесено нове податкове-повідомлення рішення, яке містило б зменшену суму грошового зобов`язання.

Беручи до уваги викладене, опис майна позивача в податкову заставу на суму 1310738,03 грн. є незаконним в частині нарахування податків в сумі 16875,28 грн., враховуючи, що Головним управлінням ДПС у Київській області порушено порядок винесення та направлення податкового-повідомлення рішення і податкової вимоги на суму 185 628,07 грн. (202503,35 грн. - 16875,28 грн.), колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що рішення Головного управління ДПС у Київській області №2787/10-36-13-04 від 07.09.2021 про опис майна в податкову заставу є необґрунтованим.

Крім того, матеріали справи свідчать, що 19.01.2022 ОСОБА_1 звернулась до Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адмiнiстративного суду у справі №640/16236/19 з клопотання про зупинення виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.02.2020 та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 у справі № 640/16236/19.

Ухвалою Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 08 лютого 2022 року у справі №640/16236/19 зупинено виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.02.2020 та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 у справі №640/16236/19 до закінчення касаційного провадження.

У зв`язку із вищевказаним, 21.02.2022 адвокатом Пахолок Т.П. в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області подано заяву від 17.02.2022 про зупинення виконання рішення на підставі ухвали від 08.02.2022 Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду.

З огляду на зазначене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що здійснення Головним управлінням ДПС у Київській області дій щодо реєстрації в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна публічного обтяження у вигляді податкової застави за №29845321 вiд 26.05.2022, на підставі акту опису майна на майно, на яке платник податків набуде право власності у майбутньому в сумі 1310738,38 грн., вчинено всупереч ухвалі Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 08.02.2022 у справі №640/16236/19 про зупинення виконання рішень суду.

Таким чином, судом першої інстанції правомірно обгрунтовано визнано протиправними дії Головного управління ДПС у Київській області, щодо внесення 26.05.2022 відомостей до Державного реєстру обтяжень рухомого майна №29845321 та зобов`язано відповідача виключити відомості із Державного реєстру обтяжень рухомого майна, що внесені 26.05.2022 №29845321.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 та наявність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 229, 243, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Аліменко В.О.

Кузьмишина О.М.

Повний текст постанови виготовлено 20.02.2023 р.