Справа № 140/16087/21
Суддя: Довгополов Олександр Михайлович
Дата ухвалення: 2023-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2023 рокуЛьвівСправа № 140/16087/21 пров. № А/857/6902/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Довгополова О.М.,

суддів Гудима Л.Я., Святецького В.В.,

з участю секретаря судового засідання Вовка А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 березня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Волинській області про скасування наказу, -

суддя (судді) в суді першої інстанції Костюкевич С.Ф.,

ухвалено за правилами спрощеного провадження,

місце ухвалення рішення м. Луцьк,

дата складання повного тексту рішення: не зазначена,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Головного управління Національної поліції у Волинській області про визнання протиправними та скасування наказу «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників тренінгового центру ГУНП у Волинській області та виконання заходів, запропонованих дисциплінарною комісією» від 23.11.2021 № 1637/в у частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 22 березня 2022 року в задоволенні позову відмовлено.

Рішення мотивоване тим, що відповідачем обґрунтовано та правомірно застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу. Вважає, що таке є необгрунтованим та таким, що прийняте внаслідок неправильного застосування норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що судом залишено поза увагою те, що процедуру при складанні службового розслідування від 22.11.2021 було порушено.

Зазначає, що фактично та реально інвентаризація в зазначений термін (з 09 липня по 06 серпня 2021 року) відповідно до наказу ГУНП у Волинській області від 09.07.2021 №793 була проведена у ТЦ ГУНП у Волинській області в його присутності, за наслідками якої жодних «лишків» брикетів паливних дерев`яних типу Pini key не було.

Звертає увагу, що протокол інвентаризаційної комісії повинен був бути складеним інвентаризаційною комісією та затверджений керівником протягом 5 робочих днів після завершення інвентаризації тобто граничний термін складення та затвердження протоколу 13.08.2021. Тому протокол від 10.09.2021, який зазначений в оскаржуваному рішенні, та який було скеровано 01.02.2022 відповідачем до суду першої інстанції, а також не надання йому його копії лише підтверджує його правову позицію.

Вважає, що оскаржуваний наказ виданий після спливу строків застосування дисциплінарного стягнення та не відповідає вимогам Дисциплінарного статуту.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 04.06.2001 по 06.11.2015 перебував на службі в органах внутрішніх справ України, а з 07.11.2015 в лавах Національної поліції, що підтверджується копією послужного списку.

Відповідно до наказу ГУНП у Волинській області від 19.03.2019 №310 ОСОБА_1 призначено матеріально-відповідальною особою у тренінговому центрі ГУНП у Волинській області.

24.12.2019 між Головним управлінням національної поліції у Волинській області (покупець) та ФОП ОСОБА_2 (постачальник) укладено договір поставки № 16/12/19, відповідно до якого ФОП ОСОБА_2 зобов`язався поставити відповідачу 33568,41 кг брикетів паливних пресованих типу Ріnі key по ціні 3,73 грн за 1 кг на загальну суму 125 545,87 грн.

Зокрема, ОСОБА_1 як матеріально-відповідальною особою отримано брикети паливні деревного пресованого типу Ріпі key в кількості 15000 кг згідно товарно-транспортних накладних від 28.12.2019 № 385 - 5000 кг, ТТН від 13.01.2020 № 25 - 5000 кг, ТТН від 21.01.2020 №42-5000 кг. Позивач особисто отримав 18658,41 кг брикети паливні деревного пресованого типу Ріпі key, про що свідчать його підписи у видаткових накладних. Згідно даних бухгалтерського обліку ГУНП брикети паливні деревні пресованого типу Ріnі key в 2020 та 2021 роках більше в тренінговий центр не завозилися. Таким чином, на початок опалювального сезону 2020-2021 років в тренінговому центрі ГУНП були в наявності 18658,41 кг брикети паливні деревного пресованого типу Ріnі key на суму 69 595,87 грн, які рахувалися за матеріально відповідальною особою ОСОБА_1 .

Станом на 14.07.2021 згідно інвентаризаційного опису запасів від 13.07.2021 у відповідності до розписки наданої матеріально відповідальною особою ОСОБА_1 , серед матеріальних цінностей, які рахувалися за позивачем, відсутні будь-які брикети паливні деревного пресованого типу Ріnі key. Однак, 03.09.2021 інвентаризаційною комісією ГУНП в приміщені їдальні тренінгового центру виявлено 1500 кг брикетів паливних дерев`яних типу Ріnі key на суму 5 595,00 грн, які за даними бухгалтерського обліку ГУНП у Волинській області не значаться.

23.10.2021 ГУНП у Волинській області видано наказ №1236 про проведення службового розслідування

22.11.2021 за результатами службового розслідування було складено висновок, відповідно до якого комісія вирішила за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 10 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 7 розділу 111 (Облік і контроль наявності та руху запасів в місцях їх зберігання) Методичних рекомендацій з бухгалтерського обліку запасів суб`єктів державного сектору, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 23.01.2015 року №11, підпункту 9.2 розділу IV (Організація та забезпечення діяльності Центру) Положення про тренінговий центр ГУНП у Волинській області, затвердженого наказом ГУНП від 12.03.2019 № 300, що призвело до неналежного збереження, обліку ввіреного службового майна, не повідомлення УФЗБО ГУНП у Волинській області про факт наявності лишків брикетів паливних дерев`яних типу Ріnі key в кількості 1500,00 кг, начальнику тренінгового центру ГУНП у Волинській області підполковнику поліції ОСОБА_1 оголосити догану.

23.11.2021 було видано наказ ГУНП у Волинській області №1637/в «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників тренінгового центру ГУНП у Волинській області та виконання заходів, запропонованих дисциплінарною комісією», за яким позивачу було оголошено догану за вчинення вищевказаного проступку.

Не погоджуючись з таким рішенням, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції і вважає його таким, що відповідає обставинам справи та правильному застосуванню норм матеріального права з огляду на наступне.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із того, що згідно частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначені Законом України «Про Національну поліцію» №580-VIII, який набув чинності 07.11.2015 року (далі - Закон № 580).

У відповідності до пунктів 1, 2 ст. 18 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Як передбачено частинами 1, 2 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

У відповідності до ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає у порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до вимог ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893).

Згідно ч. 3 ст. 19 Порядку під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Як передбачено ч. 8 ст. 19 Порядку під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Тобто, як вірно зазначено судом, в ході службового розслідування, яке передує застосуванню дисциплінарного стягнення, мають бути зібрані, перевірені та оцінені матеріали і відомості про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку.

Згідно вимог п. 9 ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення.

Частинами третьою, четвертою статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Відповідно до частини сьомої статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Отже, як вірно зазначено судом, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, згідно з наказом начальника ГУНП у Волинській області від 23.10.2021 №1236 «Про призначення та проведення службового розслідування» з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин порушення дисципліни, встановлення причин та умов його вчинення, вини, усунення виявлених можливих порушень та інших питань, відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту за результатами проведеної інвентаризації матеріальних цінностей, розрахунків та інших статей балансу в органах і підрозділах ГУНП у Волинській області станом на 01.07.2021, якими за результатами опрацювання протоколу інвентаризаційної комісії виявлені розбіжності між фактичною наявністю активів і зобов`язань та даними бухгалтерського обліку у вигляді лишків на суму 7 232 грн., призначено службове розслідування, що виразилося в призначені за вказаним фактом службового розслідування щодо ОСОБА_1 . Як зазначає позивач, про проведення розслідування дізнався 23.11.2021, після надходження на електронну адресу ТЦ ГУНП у Волинській області наказу ГУНП у Волинській області від 23.11.2021 року №1637-в про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. Вважає, що службове розслідування стосовно нього не призначалось, натомість за наслідками проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок від 22.11.2021 про винність у вчиненні дисциплінарного проступку.

Підставою для призначення службового розслідування слугував факт виявлених розбіжностей між фактичною наявністю активів та даними бухгалтерського обліку ГУНП у Волинській області, а саме: лишки брикетів паливних дерев`яних типу Ріnі кеу в кількості 1500,00 кг на суму 5595,00 грн.

За результатами розслідування встановлено, що ОСОБА_1 отримано брикети паливні деревного пресованого типу Ріnі key в кількості 15000 кг згідно товарно-транспортних накладних від 28.12.2019 № 385 - 5000 кг, ТТН від 13.01.2020 № 25 - 5000 кг, ТТН від 21.01.2020 №42-5000 кг. Позивач особисто отримав 18658,41 кг брикети паливні деревного пресованого типу Ріnі key, про що свідчать його підписи у видаткових накладних. Таким чином, на початок опалювального сезону 2020-2021 років в тренінговому центрі ГУНП були в наявності 18658,41 кг брикети паливні деревного пресованого типу Ріnі key на суму 69 595,87 грн, які рахувалися за матеріально відповідальною особою ОСОБА_1 .

Станом на 14.07.2021 згідно інвентаризаційного опису запасів від 13.07.2021 у відповідності до розписки наданої матеріально відповідальною особою ОСОБА_1 , серед матеріальних цінностей, які рахувалися за позивачем, відсутні будь-які брикети паливні деревного пресованого типу Ріnі key. Однак, інвентаризаційною комісією ГУНП в приміщені їдальні тренінгового центру виявлено 1500 кг брикетів паливних дерев`яних типу Ріnі key на суму 5 595,00 грн, які за даними бухгалтерського обліку ГУНП у Волинській області не значаться.

Приписами статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (п.6 статті 14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 2 розділу VI Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження) (пункт 3 розділу VI Порядку №893).

Згідно з пунктом 4 розділу VI Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування, зокрема: обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено (у разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування); вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування (пункт 5 розділу VI Порядку №893).

Судом встановлено, що 22.11.2021 за результатами службового розслідування було складено висновок, відповідно до якого комісія вирішила за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 10 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 7 розділу 111 (Облік і контроль наявності та руху запасів в місцях їх зберігання) Методичних рекомендацій з бухгалтерського обліку запасів суб`єктів державного сектору, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 23.01.2015 року №11, підпункту 9.2 розділу IV (Організація та забезпечення діяльності Центру) Положення про тренінговий центр ГУНП у Волинській області, затвердженого наказом ГУНП від 12.03.2019 № 300, що призвело до неналежного збереження, обліку ввіреного службового майна, не повідомлення УФЗБО ГУНП у Волинській області про факт наявності лишків брикетів паливних дерев`яних типу Ріnі key в кількості 1500,00 кг, начальнику тренінгового центру ГУНП у Волинській області підполковнику поліції ОСОБА_1 оголосити догану. Як наслідок, 23.11.2021 було видано наказ ГУНП у Волинській області №1637/в «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників тренінгового центру ГУНП у Волинській області та виконання заходів, запропонованих дисциплінарною комісією», за яким позивачу було оголошено догану за вчинення вищевказаного проступку.

Згідно оборотної відомості по товарно-матеріальних цінностях з 01.06.2021 по 31.10.2021 за ОСОБА_1 станом на 01.06.2020 рахувалися брикети паливні дерев`яні пресовані типу Ріnі key в кількості 18658,41 кг на суму 69 595,87 грн.

Встановлено, що згідно договору поставки № 16/12/19 від 24.12.2019 ФОП ОСОБА_2 зобов`язався поставити в ГУНП у Волинській області 33568,41 кг брикетів паливних пресованих типу Ріnі key по ціні 3,73 грн. за 1 кг на загальну суму 125 545,87 грн.

Вказані брикети паливні особисто отримані ОСОБА_1 протягом - грудня 2019 року - червня 2020 року у ФОП ОСОБА_2 згідно видаткових накладних.

Зокрема, ОСОБА_1 отримано брикети паливні деревного пресованого типу Ріnі key в кількості 15000 кг згідно товарно-транспортних накладних від 28.12.2019 № 385 - 5000 кг, ТТН від 13.01.2020 № 25 - 5000 кг, ТТН від 21.01.2020 №42-5000 кг.

Крім того, ФОП ОСОБА_2 поставив в тренінговий центр 18658,41 кг на суму 69 595,87 грн згідно наступних видаткових накладних: № 4 від 05.02.2020 (5000 кг на суму 18 650 грн), № 5 від 17.06.2020 (7000 кг на суму 26 110 грн), № 6 від 25.06.2020 (6658,41 кг на суму 24 853,87 грн).

Судом також встановлено, що ОСОБА_3 особисто отримав 18658,41 кг брикети паливні деревного пресованого типу Ріnі key, про що свідчать його підписи у видаткових накладних.

Згідно даних бухгалтерського обліку ГУНП брикети паливні деревні пресованого типу Ріnі key в 2020 та 2021 роках більше в тренінговий центр не завозилися.

Таким чином, на початок опалювального сезону 2020-2021 років в тренінговому центрі ГУНП були в наявності 18658,41 кг брикети паливні деревного пресованого типу Ріnі key на суму 69 595,87 грн, які рахувалися за матеріально відповідальною особою ОСОБА_1 .

Згідно інвентаризаційного опису запасів від 13.07.2021 станом на 14.07.2021 у відповідності до розписки, наданої матеріально відповідальною особою ОСОБА_1 , серед матеріальних цінностей, які рахувалися за ОСОБА_1 , відсутні будь-які брикети паливні деревного пресованого типу Ріnі key.

Однак, в подальшому, інвентаризаційною комісією ГУНП в приміщені їдальні тренінгового центру виявлено 1500 кг брикетів паливних дерев`яних типу Ріnі key на суму 5 595,00 грн., які за даними бухгалтерського обліку ГУНП у Волинській області не значаться.

Згідно матеріалів справи, а саме відзиву на позов ОСОБА_1 в телефонних розмовах з членом дисциплінарної комісії ГУНП у Волинській області підполковником поліції ОСОБА_4 повідомив, що вищевказані брикети паливні дерев`яні типу Ріnі key отримані ним в якості благодійної допомоги від гр. ОСОБА_5 і були завезені в тренінговий центр в 2021 році. Точної дати завозу ОСОБА_1 не повідомив, однак зазначив, що ОСОБА_5 надав благодійну допомогу тренінговому центру в кількості 1500,00 кг брикетів паливних дерев`яних Ріnі key. Зі слів ОСОБА_1 , жодних документів про надання благодійної допомоги у нього не має.

Будь-яких документів (листів, видаткових накладних та ін.) щодо надання благодійної допомоги від юридичних осіб приватного права або фізичних осіб ОСОБА_1 дисциплінарній комісії та в УФЗБО не надав.

Таким чином, дисциплінарна комісія дійшла вірного висновку, що ОСОБА_1 , будучи матеріально відповідальною особою, отримавши особисто в 2020 році 18658,41 кг брикетів паливних дерев`яних типу Ріnі key, безвідповідально віднісся до списання вказаних матеріальних цінностей по бухгалтерському обліку ГУНП у Волинській області, внаслідок чого утворилися лишки в кількості 1500,00 кг на суму 5 595,00 грн, які були виявлені інвентаризаційною комісією ГУНП, що вбачається з протоколу інвентаризаційної комісії від 10.09.2021, поданого відповідачем на запит суду про скерування усіх матеріалів службового розслідування (вх. № 6351 від 01.02.2022).

Відтак, вірним є висновок суду, що посилання позивача на сумнівність протоколу інвентаризаційної комісії від 10.09.2021 не грунтується на вимогах законодавства.

Посилання позивача на недотримання процедури, де не може розслідування призначатись за фактом виявлених розбіжностей між фактичною наявністю активів та даними бухгалтерського обліку юридичної особи не ґрунтується на вимогах законодавства, оскільки пунктом 1 розділу 2 Порядку № 893 чітко передбачено право керівника за наказом призначати таке розслідування у випадку наявності повідомлень посадових осіб, інших поліцейських про вчинення правопорушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.

Щодо доводів позивача про те, що він був позбавлений права подавати пояснення, заперечення, заявляти клопотання як підстави для скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 11 статті 15 Дисциплінарного статуту, у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для участі в засіданні комісії. Виклик надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Судом першої інстанції встановлено, що 15.11.2021 на адресу позивача ГУНП надіслало лист № 4721/12/6 (копія якого досліджена судом) про необхідність прибути в ГУ для дачі пояснень в рамках службового розслідування, призначеного наказом № 1236 від 23.10.2021, про що свідчить поштова квитанція про відправлення цього листа від 15.11.2021.

Фактом, що підтверджує отримання або не отримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Судом також досліджене поштове повідомлення про повернення поштового відправлення на адресу ГУНП у Волинській області з позначкою про невручення, про що також зазначено у додаткових поясненнях відповідача від 03.02.2022.

Разом з тим, поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Судом також враховано, що відповідно до вищевказаних пояснень відповідача член дисциплінарної комісії ОСОБА_6 телефоном неодноразово спілкувався із позивачем про факт виявлення лишків брикетів паливних дерев`яних в кількості 1500 кг в тренінговому центрі ГУНП та пропонував ОСОБА_1 прибути до ГУГІП у Волинській області, проте останній зазначав, що він у відпустці чи на лікарняному, про що свідчить рапорт від 18.11.2021 №4746/12/6-2021, який досліджений судом. Отже, позивачу достовірно було відомо про проведення службового розслідування та по якому факту, і що він має право подати відповідні пояснення з цього приводу, однак останній цього не зробив.

Так, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника.

До таких висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 05 червня 2019 року у справі №814/934/18 (провадження №К/9901/3830/19).

З врахуванням викладеного, вірним є висновок суду, що матеріалами дисциплінарного провадження підтверджено факт порушення позивачем службової дисципліни, а тому відповідачем обґрунтовано та правомірно застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позовні вимоги не підлягали до задоволення.

При цьому, колегія суддів також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в рішенні у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують і не дають підстав стверджувати про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Керуючись ч. 3 ст. 243, ст. ст. 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. ст. 316, 321, 322, 325 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 березня 2022 року у справі № 140/16087/21 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. М. Довгополов
судді Л. Я. Гудим
В. В. Святецький
Повне судове рішення складено 20.02.2023.