Справа № 520/4664/22
Суддя: Зінченко А.В.
Дата ухвалення: 2023-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

20 лютого 2023 року № 520/4664/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Зінченко А.В., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАУНЧ УКРАЇНА" (вул. Сім`ї Кульженків, буд. 14,м. Київ,04074, ) до Харківської митниці (відокремлений підрозділ) Державної митної служби України (вул. Короленка, буд. 16-Б,м. Харків,61003, ) про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив суд визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UА807000/2022/000029/2 від 13.01.2022 р. та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807170/2022/000060 від 13.01.2022р.

В обґрунтування позовних вимог було зазначено, що Підставою для звернення ТОВ «ЛАУНЧ УКРАЇНА» до Харківського окружного адміністративного суду з цією позовною заявою стало прийняття Харківською митницею Державної митної служби України рішення від 13.01.2022 р. №UА807000/2022/000029/2 про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2022/000060 від 13.01.2022 р. за відсутності належного обгрунтування та з порушенням норм чинного законодавства, що стало підставою для звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Дослідивши надані матеріали справи, суд встановив наступне.

Позивачем ТОВ «ЛАУНЧ УКРАЇНА» та компанією «LINYI JINGYUAN LIGHTING TECHNOLOGY., LTD» було укладено зовнішньоекономічний договір поставки Продукції №27/02 від 27.02.2018 року.

Для здійснення митного оформлення поставленого товару відповідно до Договору №27/02 від 27.02.2018 р. ТОВ «ЛАУНЧ УКРАЇНА», як декларантом, через свого представника було подано до Харківської митниці Державної митної служби України митну декларацію №UА807170/2022/001261 від 12.01.2022 року.

Разом з митною декларацією представник декларанта надав пакет документів, необхідний для підтвердження заявленої митної вартості товару, передбачений ст.53 Митного кодексу України.

Так. декларантом було надано наступні документи, які підтверджують заявлену митну вартість товарів по митній декларації № UA807170/2022/001261 від 12.01.2022 року:

пакувальний лист б/н від 10.08.2021 р.;

рахунок-проформа №001-2021 від 08.06.2021 р.;

рахунок-фактура (інвойс) №002-2021 від 10.08.2021 р.. затверджений сертифікатом Торгово-промислової палати Китаю №213400В0/015572 від 23.11.2021 р.;

коносамент №WМ521100692В від 05.11.2021 р.;

автотранспортна накладна (СМR) №5389/1 від 10.01.2022 р.;

сертифікат про походження товару №21С3201 СІ601609/03665 від 19.11.2021 р.;

платіжне доручення №F165 від 11.06.2021 р.;

платіжне доручення №F262 від 19.08.2021 р.;

платіжне доручення №F300 від 26.10.2021 р.:

рахунок фактура №РФ-13361 від 10.01.2022 р.;

довідка про вартість транспортування №100121-10 від 10.01.2022 р.:

копію митної декларації країни відправлення №04375956. затверджена сертифікатом Торгово-промислової палати Китаю №213400В0/015574 від 23.11.2021 р.;

прайс-лист виробника від 01.06.2021 р.;

зовнішньоекономічний договір №27/02 від 27.02.2018 р.;

додаткова угода №01/1803-6 від 18.03.2021 р. до зовнішньоекономічного договору;

договір про надання транспортно-експедиторських послуг №3009/20/04 від 30.09.2020.

Після подачі митної декларації та пакету необхідних і достатніх документів митницею було направлено електронний запит (повідомлення) та застосована процедура консультацій з приводу рівня митної вартості товару.

Уповноважена особа декларанта направила лист від 13.01.2022 р. №01/1301, яким просила визначити митну вартість товарів по митній декларації №UА807170/2022/001261 на підставі доданих до декларації документів, як таких, що у повному обсязі підтверджують таку митну вартість.

Однак. Харківською митницею ДМС України 13.01.2022 року прийнято Рішення №UА807000/2022/000029/2 про коригування митної вартості товарів.

13.01.2022 року прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2022/000060. якою декларанту (представнику декларанта) повідомлено про відмову у митному оформленні (випуску) товарів у зв`язку з неможливістю здійснення митного оформлення товарів, в зв`язку з невірним визначенням їх митної вартості та прийняттям Рішення про коригування митної вартості товарів №UА807000/2022/000029/2 від 13.01.2022 р.

ТОВ «ЛАУНЧ УКРАЇНА» на підставі вказаної ч.7 ст.55 МК України було надано гарантії у розмірі 30 775,60 грн. та випущено у вільний обіг товар по митній декларації №UА807170/2022/001415.

Позивач вирішив за доцільне скористатися наданим, згідно ч.8 ст.55 МК України правом на звернення до митного органу з наданням додаткових документів для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються, та у межах встановленого строку подав до Харківської митниці Державної митної служби України заяву від 04.02.2022 р. №0402/22-1 (вхідний реєстраційний № 1631 /13 від 08.02.2022) з копіями додаткових документів.

Вказану заяву було направлено ТОВ «ЛАУНЧ УКРАЇНА» на адресу Харківської митниці цінним листом з описом вкладення га повідомленням про вручення (копії надаємо у додатках).

У вказаній заяві наведено обґрунтування безпідставності прийняття рішення про коригування митної вартості товару №UА807000/2022/000029/2 від 13.01.2022 р. та заявлено клопотання про розгляд додаткових документів та за результатами таких документів прийняття рішення про скасування рішення про коригування митної вартості товару та прийняття рішення щодо визнання заявленої декларантом митної вартості згідно декларації №UА807170/2022/001261 від 12.01.2022 року.

Однак? Харківська митниця Державної митної служби України листом від 10.02.2022 року №7.14-2/15-02/13/1931 «Щодо розгляду документів в порядку статті 55 МКУ» відмовила в задоволенні заяви позивача вказавши на те. що подані додаткові документи не спростовують в повній мірі сумнівів митниці щодо дійсності задекларованої митної вартості товарів, в зв`язку з чим не можуть бути підставою для скасування раніше прийнятого митницею рішення про коригування митної вартості товару №UA807000/2022/000029/2 від 13.01.2022 р.

Надаючи правову оцінку вищенаведеному, суд вказує наступне.

Щодо вимоги про визнання протиправними та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807170/2022/000060 від 13.01.2022.

Відповідно до ст.256 МК У відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

Зважаючи на прийняття оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів позивача, Харківською митницею були оформлені оскаржувані картки відмови, які винесені у спосіб, що визначений Порядком виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за №1360/21672.

Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, що стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п. 19 ч. 1 ст. 4 КАСУ).

Рішенням Конституційного Суду України від 16.04.2009 № 7-рп/2009 визначено, що ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію. Ненормативні правові акти є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені після їх виконання. Обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

Товар позивача було оформлено та випущено у вільний обіг за новою електронною митною декларацією (далі - ЕМД) №UA807170/2022/001415 від 13.01.2022 і на теперішній час саме ці декларації мають юридичну силу.

Відповідно до ч.8 ст.264 МКУ з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення.

З викладеного вбачається, що оскаржувана картка відмови вичерпала свою дію фактом їх виконання позивачем шляхом здійснення декларування товарів за новими митними деклараціями.

Судове рішення повинне бути спрямоване на відновлення порушених прав, свобод та інтересів та у випадку задоволення позовної вимоги, має бути таким, яке б гарантувало дотримання і захист прав, свобод, інтересів позивача від порушень з боку відповідача, забезпечувало б його виконання та унеможливлювало необхідність наступних звернень до суду.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Відповідна позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 16.09.2015 по справі №826/4418/14.

Зважаючи на вищезазначене, вимога позивача про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2022/000060 від 13.01.2022 є неналежним та неправильним способом захисту прав позивача, оскільки скасування оскаржуваних карток відмови не поновлюватиме митні декларації, за якими було вперше заявлено до митого оформлення товар позивача, бо цей товар вже оформлено у митному відношенні та випущено у вільний обіг за іншими митними деклараціями.

Вказана позиція митниці підтверджується висновками Верховного Суду, зазначеними, зокрема, у постанові від 21.02.2018 по справі №826/15718/16 (адміністративне провадження №К/9901/3037/17), у якій суд зазначив: «задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права, свободи чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин».

Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості №оШ807000/2022/000168/2 від 04.02.2022.

12.01.2022 року до митного поста «Харків-товарний» Харківської митниці була подана до митного оформлення ЕМД типу ІМ40ДЕ № UA807170/2022/001261 від 12.01.2022 на товари: «Освітлювальне обладнання з чорних металів, що призначено для використання з лампами розжарюваннями...Виробник: «LINYI JINGYUAN LIGHTING TECHNOLOGY CO., LTD », Країна виробник: Китай, які надійшли на адресу ТОВ «ЛАУНЧ УКРАЇНА» за зовнішньоекономічним договором №27/02 від 27.02.2018, укладеним з китайською фірмою GUANGZHOU LEONIS MACHINERY СО., LTD.

Як передбачає ст. 248 Митного кодексу України (далі - МКУ), митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що підлягають обчисленню.

Згідно з ч.1 ст. 53 МКУ з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 651, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14.08.2012 за № 1372/21684, у графі 44 митної декларації зазначаються відомості про необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення документи. При цьому відомості щодо кожного документа зазначаються з нового рядка за такою схемою: код документа згідно з класифікатором документів, через пробіл номер документа, дата та (за наявності даних) кінцевий термін його дії. При внесенні до графи відомостей про документи, які відповідно до МКУ не подаються митному органу одночасно з МД та зберігаються декларантом, перед кодом документу проставляється символ "d". При внесенні до графи відомостей про документ, який надавався митному органу в попередніх випадках митного оформлення товарів із застосуванням МД, перед кодом такого документа проставляється символ "m". Класифікатор документів затверджено наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 (далі Класифікатор документів).

У графі 44 вказаної ЕМД декларантом були зазначені наступні документи:

за кодом «d0271*» - пакувальний лист б/н від 10.08.2021;

за кодом «m0325*» - рахунок-проформа №001-2021 від 08.06.2021;

за кодом « 0380*» - рахунок-фактура №002-2021 від 10.08.2021;

за кодом «d0705*» - коносамент №WMS21100692В від 11.11.2021;

за кодом « 0730*» - автотранспортна накладна №5389/1 від 10.01.2021;

за кодом «d0861*» - сертифікат про походження товару №21С3201С1609/03665 від 19.11.2021;

за кодом « 0862*» - декларація про походження товару №002-2021 від 10.08.2021;

за кодом «m3001*» - банківський платіжний документ, що стосується товару №F165 від 11.06.2021;

за кодом «m3001*» - банківський платіжний документ, що стосується товару №F262 від 19.08.2021;

за кодом «m3001*» - банківський платіжний документ, що стосується товару №F300 від 26.10.2021;

за кодом «d3004*» - рахунок-фактура про надання транспортно-експедеційних послуг від виконавця договору про транспортно-експедеційні послуги №РФ-13361 від 10.01.2022;

за кодом «d3007*» - документ, що підтверджує вартість перевезення товару №ДОВІДКА №100121-10 від 10.01.2022;

за кодом «m3014*» - прайс-лист виробника товару №б/н від 01.06.2021;

за кодом «d4100*» - зовнішньоекономічний договір №27/02 від 27.02.2018;

за кодом «d4103*» - доповнення до зовнішньоекономічного договoру №ДОДАТКОВА УГОДА №01/1803-6 від 18.03.2021;

за кодом «d4207*» - договір про надання послуг митного брокер №07/16 від 26.07.2016;

за кодом «m4103*» - договір про перевезення №3009/20/04 від 30.09.2020;

за кодом «d9000*» - інший некласифікований документ № SERTIF. №213400ВО/015572 від 23.11.2021;

за кодом «d9000*» - інший некласифікований документ №ЗЕКТІР №SERTIF. №213400ВО/015574 від 23.11.2021;

за кодом «d9610*» - митна декларація країни відправлення №04375956 від 01.11.2021.

Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, визначений ч. 2 ст. 53 МКУ, а саме:

декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених, у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також, документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

При цьому, у постанові від 15.08.2019 по справі №826/19400/15 Верховний Суд дійшов висновку, що вищенаведений перелік документів є обов`язковим для надання при митному оформленні товару.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з положеннями пунктів 1-3 ч.5 ст.54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема:

упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

Таким чином, митниця зобов`язана здійснювати контроль за повнотою нарахування митних платежів та правильністю визначення бази митного оподаткування, зокрема, митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України.

Відповідно до пункту 2(а) статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару, який обкладається митом, або аналогічного товару.

Відповідно до пункту 2(b) статті під «дійсною вартістю» повинна розумітись ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах вільної конкуренції.

Стаття 17 Угоди передбачає, що ніщо не повинно тлумачитися так, що обмежує абo ставить під сумнів право митних адміністрацій упевнитися в істинності або точності будь-якої заяви, документа чи декларації, поданої для цілей митної оцінки.

Митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару повинен впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується на дійсній вартості. Зазначене можливо здійснити зокрема шляхом порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з наявною у митного органу інформацією - рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено і інформація про які ретельно перевірялась.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за ЕМД №UA807170/2022/001261 від 12.01.2022, здійснювався посадовими особами митниці відповідно до вимог ст.54 МК України шляхом перевірки числових значень митної вартості товарів та наявності в документах усіх відомостей, що їх підтверджують, а також ст.ст.336, 337, 363 МК України в частині контролю із застосуванням системи управління ризиками.

Під час здійснення співробітником підрозділу митного оформлення митного контролю ЕМД №UA807170/2022/001261 від 12.01.2022 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів (додаються), зокрема за кодами 105-2 (Контроль правильності визначення митної вартості): По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1,2). Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 №° 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3та4 ст. 53 МКУ. Необхідно перевірити достовірність декларування витрат на навантаження, розвантаження, оброблення. Сума таких витрат нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях. Необхідно перевірити достовірність декларування витрат на страхування. Частка таких витрат нижча порівняно з мінімальними витратами по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях. 106-2 (Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів): По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1,2). Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 №° 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3та4 ст. 53 МКУ.

Cпрацювання АСАУР за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості є рекомендацією, обов`язковою до виконання, посадовій особі митного органу більш ретельно опрацювати подані до митного оформлення документи.

З цього слідує, що у Харківської митниці виникли підстави для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції.

Відповідно до ч.1 ст.337 МК України перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені МК України.

Згідно з вимогами п.2 ч .2 ст. 52 МК України декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів відповідно до ч. 5 ст. 54 МК України має право упевнюватися в достовірності або точності будь - якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості та письмово запитувати у декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 МК України додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Так, згідно вищезазначених приписів, 12.01.2022 до спецпідрозділу митниці (відділу контролю митної вартості управління адміністрування митних платежів, митної вартості та митно-тарифного регулювання) був направлений запит №43 щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості товарів за ЕМД №UА807170/2022/001261 (копія додається). Причиною направлення вказаного запиту є спрацювання АСАУР щодо можливого заниження митної вартості.

Відповідно до п.2.2 розділу 2 наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» (далі - Методичні рекомендації №476), аналіз, виявлення та оцінка ризиків посадовою особою було здійснено шляхом, зокрема:

перевіркою повноти інформації, що міститься у документах, які подаються до митного оформлення;

перевіркою товаро-супровідних документів щодо наявності достатнього опису товарів, що декларуються, їх кількості, ціни за одиницю товару та загальної вартості; ідентифікації цих даних з товарами, що подаються до митного оформлення;

перевіркою пов`язаності продавця ї покупця та чи вплинули їх взаємовідносини на ціну товарів, які подаються до митного оформлення;

вивченням обставин продажу товарів між пов`язаними особами, якщо існують сумніви щодо прийнятності ціни оцінюваних товарів. При цьому необхідно розглянути відповідні аспекти операції, зокрема спосіб, у який покупець і

продавець організовують свої торговельні відносини, і спосіб, у який була визначена ціна, про яку йдеться, щоб визначити, чи ці відносини вплинули на ціну;

перевіркою інформації, наданої декларантом або уповноваженою особою, при продажу товарів між пов`язаними особами щодо наближеності митної вартості товарів, визначеної основним: методом, до однієї з операцій, які наведені у частині вісімнадцятій статті 58 Кодексу;

перевіркою: наявності продажу оцінюваних товарів на експорт в Україну;

перевіркою документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, вивчення маршруту транспортування товарів та перевірки достовірності декларуванні, витрат на транспортування;

перевіркою документів, що містять відомості про вартість страхування (страхувальник, вигодо-набувач, розмір страхового покриття, розмір витрат на страхування, наявність додаткового- покритті, валюта);

перевіркою включення/не включення складових митної вартості, у тому числі, на підставі наявної в митного органу інформації щодо наявності таких складових митної вартості (результати документальних перевірок, відповіді на запити для встановлення автентичності тощо);

перевіркою наївності розбіжностей у документах, які підтверджують митну вартість товарів;

перевіркою наявності ознак підробки документів, які підтверджують митну вартість товарів;

вивченням характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості;

порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з наявною в митного органу інформацією про рівень цін на такі товари або вартість прямих витрат на їх виробництво, у тому числі сировини, матеріалів та/або комплектувальних виробів, які входять до складу товарів;

порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено.

Враховуючи, що аналіз висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 15.08.2019 (справа №826/19400/15) дає підстави стверджувати, що спрацювання ризиків АСАУР вже свідчить про наявність обґрунтованого сумніву та є підставою для витребування додаткових документів, то логічно послідовним є твердження про те, що неподання декларантом на запит митного органу жодних додаткових документів свідчить про те, що обґрунтований сумнів митниці у правильності обрання методу визначення митної вартості та правильності її обчислення не був усунутий, що, в свою чергу, виключає можливість для митного органу визнати заявлену декларантом митну вартість.

За результатом аналізу інформації та співставлення вказаних документів було встановлено наступне:

1. Задекларований рівень митної вартості товару нижче, ніж рівень митної вартості на подібні товари, оформлені в митному відношенні митницями раніше, а саме: товар № 1 рівень митної вартості згідно ЄАІС - 4,62 дол. США/кг., задекларований рівень митної вартості - 3,46 дол. США/кг.; товар № 2 рівень митної вартості згідно ЄАІС - 4,63 дол. США/кг., задекларований рівень митної вартості - 4,31 дол. США/кг..

Це підтверджується доданими до відзиву витягами з ЦБД ЄАІС Держмитслужби із зазначенням рівня цін, умов поставки, країни походження, інше , доданими до матеріалів справи.

В даному контексті суд наголошує на тому, що Верховний Суд у постанові Верховного Суду від 04.08.2021 по справі №520/3421/19 та №520/4787/19 вказав, що колегія суддів Верховного Суду погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що наявність у ЄАІС ДФС інформації про митну вартість подібних товарів може бути підставою для витребування у декларанта додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості.

Також встановлено, що не надано переклад та не зроблено верифікацію експортної митної декларації №04375956 від 01.11.2021 відповідно до ст. 254 МКУ та вимог листа ДМСУ від 08.10.2010 № 11/2-10.16/11627-ЕП.

Так, згідно ст. 254 МКУ документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування.

Дана вимога є імперативною, тобто чітко визначає дії декларанта під час подачі документів для митного оформлення і митного контролю і не допускає відхилень від вказаної поведінки.

Листом ДМСУ від 08.10.2010 № 11/2-10.16/11627-еп визначено, що експортна митна декларація на товари походженням з КНР можуть використовуватися митними органами України як додаткова довідкова інформація за умови верифікації таких декларацій та їх перекладів на державну мову Українським національним комітетом Міжнародної торгової палати.

У даному випадку, в порушення вимог МКУ, декларація країни відправлення №04375956 складена на китайській мові і надана до митного оформлення і митного контролю без перекладу.

Суд звертає увагу на висновок Верховного Суду зроблений у постанові Верховного Суду від 17.02.2022 по справі №520/4051/19, згідно якого однією з підстав для прийняття оскаржуваних рішень слугувала відсутність перекладу митної декларації країни відправлення в зв`язку з чим відповідач не міг встановити відправника, одержувача товару, інші важливі відомості».

Також встановлено, що подані декларантом до митного оформлення документи, відповідно до частини другої статті 53 Кодексу, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар, зокрема:

-дата оформлення митної декларації країни відправлення раніше дати видачі поданого до митного контролю коносаменту, а саме - експортна митна декларації країни відправлення №04375956 датована 01.11.2021, а коносамент №WMS821100692В - 11.11.2021.

-iнший номер коносаменту зазначений в декларації країни відправлення, а саме - в експортній митній декларації країни відправлення №04375956 зазначений коносамент №177DWDWS11305А, тоді як до митного оформлення наданий коносамент №WM821100692В.

-zк Україна, так і Китай є членами Всесвітньої митної організації, яка розробила Гармонізовану систему опису та кодування товарів, на якій базуються національні системи кодування та класифікації товарів. Однак, у наданій декларації країни відправлення код товару ) не відповідає коду товару, зазначеному у поданій до митного оформлення ЕМД №UA807170/2022/001261 від 12.01.2022 , , , ). Тобто можна зробити висновок, що дана декларації країни відправлення не має ніякого відношення до даних товарів, та ставить під сумнів належність даної митного декларації країни відправлення до цієї зовнішньоекономічної операції.

Встановлено також, що подані до митного оформлення документи не підтверджують в повній мірі задекларований найменший рівень митної вартості зважаючи на наступне.

До митного оформлення були надані платіжні доручення в іноземній валюті №Р165, №Р262, №Р300 з відсутністю відмітки банка та підпису відповідальної особи, що є порушенням вимог «Положення про порядок виконання надавачами платіжних послуг платіжних інструкцій в іноземній валюті та банківських металах» затвердженою постановою Правління НБУ №216 від 28.07.2008 «Про затвердження Положення про порядок виконання надавачами платіжних послуг платіжних інструкцій в іноземній валюті та банківських металах», а саме:

Відповідно до ч.14 «Платіжна інструкція в іноземній валюті або банківських металах, оформлена ініціатором в електронній або паперовій формі, повинна містити такі обов 'язкові реквізити:

п.13 підпис(и) [власноручний (і)/електронний(і)] відповідальної(их) особи(іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має(ють) право розпоряджатися рахунком.

На наданих до митного оформлення платіжних доручень в іноземній валюті №F165, №F262, №F300 відсутні підписи відповідальних осіб.

Вищевикладене обумовило наявність у посадової особи митниці обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості товару позивача, заявленої у ЕМД №UА807170/2022/001261 від 12.01.2022, наявність якого є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Згідно з положеннями частини 5 статті 54 МКУ митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Зокрема, 13.01.2022 декларанта було повідомлено, що на виконання вимог стаття 54 МКУ та відповідно до вимог статті 53 МКУ у зв`язку з тим, що документи, зазначені у частині 2 статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, передбачені частиною 3 статті 53 МКУ (принт-скрін повідомлення АСМО «Інспектор» додається до відзиву).

Також, було повідомлено, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням можуть подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

На вказаний запит митниці щодо подання додаткових документів, декларант 13.01.2022 надіслав листа та повідомив, що документи, в обсязі визначеному в повідомлені митного органу, надати не маю можливості. Також, декларантом у листі була вимога щодо прийняття митницею рішення.

Відповідно до вимог ч.5 ст.55 МК України була проведена процедура консультації (письмова) між митним органом та декларантом з метою обміну наявною у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі (додається до відзиву).

Відповідно до ч.3 ст.54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Частиною 6 ст.54 МК України встановлено, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів:

у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 ст.53 МК України;

відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (п.2 ч.6 ст.54 МК України);

невідповідності обраного декларантом методу визначення митної вартості товару, умовам наведеним у главі 9 МКУ(п.3 ч.6 ст.54 МК України).

Відповідно до ст.58 МК України (метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) розрахунки згідно з цією статтею робляться на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню (ч.9 ст.58 МК України); використані декларантом відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально (ч.21 ст.58 МК України).

Згідно з ч.2 ст.58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Зазначені у даному відзиві обставини у виді розбіжностей в наданих до митного оформлення документах, відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та розбіжність заявлених рівнів митної вартості в порівнянні з наявною в митниці ціновою інформацією за фактами митних оформлень подібних товарів у найближчий час до часу митного оформлення оцінюваних товарів виключали можливість для митного органу визнати заявлену декларантом та розраховану за основним методом митну вартість товарів.

Разом із цим, вважаємо за необхідне звернути увагу суду на висновки Верховного Суду щодо нормативного регулювання подібних спірних правовідносин, викладений у постановах від 02.04.2019 по справі №826/14258/15 (адміністративне провадження №К/9901/23135/18), від 02.04.2019, по справі №815/4150/14 (адміністративне провадження №К/9901/3483/18), суть якого зводиться до того, що «Обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу».

Відповідно до положень ч.3 ст.57 МКУ митним органом було послідовно проаналізовано можливість визначення митної вартості товару позивача за другорядними методами.

Частинами 1, 2 ст. 64 МК України визначено, що у разі, коли митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GАТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватись на раніше визнаних митними органами митних вартостях.

Отже, зважаючи на положення МКУ та зазначений висновок Верховного Суду, який, відповідно до частини 5 статті 242 КАСУ, підлягає врахуванню судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин, саме на позивача покладається обов`язок доведення правильності визначення митної вартості свого товару, заявленої у ЕМД UА807170/2022/001261 від 12.01.2022.

Враховуючи вищезазначене, Харківська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UА807000/2022/000029/2 від 13.01.2022 за резервним методом відповідно до положень ст.64 МК України. При прийнятті митницею рішення про коригування митної вартості товару за основу взято наявну в митниці цінову інформацію, що міститься у ціновій базі ЄАІС про товари, митне оформлення яких вже здійснено: товар №1 - 4,62 дол. США/кг., джерело ЕМД № UA807170/2021/0083431 від 14.12.2021 (товар №56), товар №2 - 4,63 дол. США/ кг., джерело ЕМД №UA100180/2021/598382 від 16.12.2021 (товар №5).

Обґрунтування неможливості застосування для визначення митної вартості товару методів визначення митної вартості товарів, передбачених ст.ст.58 - 63 МКУ наведене у графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів.

Суд вказує, що у справі № П/805/38/14 Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 12.11.2015 викладає наступне мотивування, а саме: «Згідно з частиною першою статті 64 МК України у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (САТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях. При визначенні митної вартості відповідно до цієї статті допускається гнучкість при застосуванні цих методів.

Обґрунтована гнучкість у застосуванні таких методів визначення митної вартості відповідає цілям та положенням статті 7 Угоди про застосування Статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (САТТ) 1994 року.

Тобто, при застосуванні резервного методу допускається порівняння цін на товари різних виробників та продавців товару, навіть з різних країн походження товару.

Застосування резервного методу та визначення подібності товару з наявною інформацією митниці здійснюється виходячи з основного критерію - коду за Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності.

При цьому, дата митного оформлення, за яким здійснювалося порівняння, є наближеною до дати спірного митного оформлення. При визначенні митної вартості згідно з ціновою інформацією, яка наявна у митниці (станом на день здійснення митного оформлення), береться митна вартість подібного товару, митне оформлення якого збігається або є максимально наближеним до дати поточного (спірного) митного оформлення».

Судом встановлено, що ТОВ «ЛАУНЧ УКРАЇНА» при випуску товарів у вільний обіг за ЕМД № UА807170/2022/001415 від 13.01.2022 скористалась правом, передбаченим частиною 7 статті 55 МК України, а саме, товари було випущено з забезпеченням сплати різниці між сумою митних платежів, обчислених декларантом, та сумою митних платежів, обчислених митним органом.

Таким чином, Харківська митниця правомірно обрано резервний метод визначення митної вартості та прийнято Рішення, чим не допущено можливі втрати Державного бюджету України у разі здійснення митного оформлення товару за митною вартістю, визначеною позивачем, у розмірі 30775,60 грн.

Cуд вказує, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів оформлене з додержанням вимог ч.2 ст.55 МК України та Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195.

З огляду на вищенаведене, суд робить висновок, що рішення про коригування митної вартості №^807000/2022/000029/2 від 13.01.2022 винесено на підставах, у межах повноважень та у спосіб, визначений нормами МКУ та інших підзаконних нормативних актів, а також з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття відповідного рішення, тому обставини для його скасування відсутні.

Суд зазначає, що згідно з вимогами ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з ме тою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтер есів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів влад них повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень тау спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім фор мам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, протягом розумного строку.

Таким чином, проаналізувавши наведене, суд вважає за необхідне вказати, що позовні вимоги є не обґрунтованими, не підтверджені нормативно та документально, а тому є такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 243, 244, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАУНЧ УКРАЇНА" (вул. Сім`ї Кульженків, буд. 14,м. Київ,04074, ) до Харківської митниці (відокремлений підрозділ) Державної митної служби України (вул. Короленка, буд. 16-Б,м. Харків,61003, ) про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду у відповідності до ст. 295 цього Кодексу.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Зінченко А.В.