Справа № 520/25574/21
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2023-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2023 року № 520/25574/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, б. 5, м. Харків, 61002, ) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати накази Головного управління Національної поліції в Харківській області № 1000 від 22.11.2021 р. «Про застосування дисциплінарного стягнення до інспектора ТЦ ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 » та наказ № 722 о/с від 30.11.2021 р. про звільнення ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора тренінгового центру ГУНП в Харківській області;

- стягнути з відповідача середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що в наказі Головного управління Національної поліції в Харківській області від 22.11.2021 №1000 «Про застосування дисциплінарного стягнення до інспектора ТЦ ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 » не зазначено дату звільнення. Крім того, на момент видання наказу оскаржуваного наказу позивач не був притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП, вину його у встановленому порядку не доведено, і станом на час звернення до суду із вказаним позовом Дзержинським районним судом м. Харкова не прийнято рішення про притягнення його до відповідальності.

По справі було відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому ст. 257 КАС України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позову заперечував.

Відповідно до ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. 229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, суд встановив наступні обставини справи.

На підставі наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 29.12.2017 № 734 о/с позивача прийнято на службу до Головного управління Національної поліції в Харківській області та призначено на посаду поліцейського відділення конвойної служби ІТТ №8 ГУНП в Харківській області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 13.08.2021 № 254 о/с ОСОБА_1 призначений на посаду інспектора з особистої безпеки тренінгового центру ГУНП в Харківській області, якого в подальшому 08.04.2021 наказом ГУНП в Харківській області від 08.04.2021 № 213 о/с згідно п. 1 ч. 1 ст. 65 Закону України «Про Національну поліцію», переміщено на посаду інспектора тренінгового центру ГУНП в Харківській області.

Наказом ГУНП в Харківській області від 08.11.2021 № 2205 «Про призначення та проведення службового розслідування» призначено службове розслідування. Підставою для проведення стала доповідна записка, підписана т.в.о. заступника начальника УГІ ГУНП в Харківській області, щодо складання поліцейськими УПП в Харківській області протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП, серії ААБ №287881 від 07.11.2021, відносно інструктора тренінгового центру ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Службовим розслідуванням встановлено, що 07.11.2021 о 04.40 в районі будинку № З5-А по вул. Сумській у м. Харкові, інспектор тренінгового центру ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_1 керував автомобілем «BMW Х5», н.з. НОМЕР_2 , з ознаками алкогольного сп`яніння. У подальшому на вимогу поліцейських УПП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_1 відмовлявся проходити огляд на встановлення стану алкогольного сп`яніння. Дані факти підтверджуються: поясненнями працівників УПП в Харківській області; копією матеріалів про адміністративне правопорушення, відповідно до якого лейтенант поліції ОСОБА_1 відмовився від проходження медичного огляду на встановлення стану алкогольного сп`яніння, поясненнями свідків під час складання вказаного протоколу, відео з нагрудних камер поліцейських УПП в Харківській області.

19.11.2021 затверджено висновок службового розслідування, згідно з яким комісія ухвалила за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" у частині недотримання законодавства України, а саме абз. 3 та 11 ч. 2 ст. 16 Закону України «Про дорожній рух», у частині зобов`язання водія на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд для визначення стану алкогольного сп`яніння, впливу наркотичних чи токсичних речовин, ч. 1 от. 8 Закону України «Про Національну поліцію» та Присяги працівника поліції, інспектор тренінгового центру ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 22.11.2021 № 1000 «Про застосування дисциплінарного стягнення до інспектора ТЦ ГУНП в Харківській області» до лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 30.11.2021 № 772 о/с позивача звільнено зі служби, згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Не погоджуючись з наказом від 22.11.2021 № 1000 «Про застосування дисциплінарного стягнення до інспектора ТЦ ГУНП в Харківській області» та наказом про звільнення від 30.11.2021 № 772 о/с позивач звернувся до суду з даним позовом.

Даючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд врахував наступні обставини справи та норми чинного законодавства.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною 1 ст. 64 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, з-поміж іншого, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції (п. 1, 2, 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту).

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння працівником проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків працівником. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників Національної поліції Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання співробітника та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі Звежинський проти Польщі (заява № 34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 у справі Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії (заява № 63235/00).

Відповідно до ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Частиною 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом MBC України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Пунктом 2 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до п. 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з п. 7 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Пункт 6 та 10 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" передбачає дві самостійні підстави для звільнення зі служби в поліції: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, та у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Отже, підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення дисциплінарних проступків, зокрема, невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Позивача притягнуто до відповідальності за порушення вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" у частині недотримання законодавства України, а саме абз. 3 та 11 ч. 2 ст. 16 Закону України «Про дорожній рух», у частині зобов`язання водія на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд для визначення стану алкогольного сп`яніння, впливу наркотичних чи токсичних речовин, ч. 1 от. 8 Закону України «Про Національну поліцію» та Присяги працівника поліції

Службовим розслідуванням встановлено, що 07.11.2021 близько 04:40 екіпажом УПП в Харківській області «КУПОЛ-0011» біля будинку № 35-А по вул. Сумській, м. Харків, було виявлено автомобіль «BMW Х5», н.з. НОМЕР_2 , який рухався з непрацюючими сигналами гальмування.

Під час спілкування поліцейських УПП в Харківській області з водієм вказаного автомобіля - лейтенантом поліції ОСОБА_1 , у останнього були виявленні ознаки алкогольного сп`яніння. На вимогу пройти огляд на стан сп`яніння на місці зупинки, або у закладі охорони здоров`я КНП ХОР «Обласний наркологічний диспансер», розташований за адресою: вул. Шевченка, 26, м. Харків, ОСОБА_1 відмовився.

У присутності свідків громадян ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , від проходження у встановленому порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу за допомогою газоаналізатора «Drager Alkotest» та у медичному закладі охорони здоров`я ОСОБА_1 відмовився.

У подальшому у присутності вищевказаних свідків за порушення п. 2.5 ПДР України (Водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції) відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення від 07.11.2021 серії ААБ № 287881 за ч. 1 ст. 130 КУпАП та відсторонено від керування автомобілем.

Опитаний під час проведення службового розслідування інспектор УПП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 пояснив, що 06.11.2021 о 20:00 він разом із т.в.о. командира роти 4 батальйону УПП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 заступили на патрулювання в екіпажі «КУПОЛ-0011». 07.11.2021 приблизно о 04:40, рухаючись на службовому автомобілі по вул. Сумській, ними було виявлено автомобіль «BMW Х5», н.з. НОМЕР_2 , який рухався з непрацюючими сигналами гальмування правої задньої фари. У зв`язку з чим, ними було прийняте рішення щодо зупинки вказаного транспортного засобу. В районі будинку 35-А по вул. Сумській у м. Харкові автомобіль «BMW Х5», н.з. НОМЕР_2 , зупинився. Під час спілкування з водієм було встановлено, що останній перебуває з ознаками алкогольного сп`яніння. При зверненні до водія, останній намагався уникнути відповідальності, а саме відмовився пред`явити своє водійське посвідчення, не називав свого прізвища, лише повідомив своє ім`я. У подальшому коли водій надав документи ним було встановлено, що це інспектор тренінгового центру лейтенант поліції ОСОБА_1 . Даній особі у встановленому законом порядку у присутності двох свідків було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки за допомогою газоаналізатора «Драгер» та у лікаря-нарколога в обласному наркологічному диспансері за адресою: вул. Шевченка, 26, м. Харків. На дану пропозицію від останнього було отримано категоричну відмову. У зв`язку з цим, ним на місці зупинки транспортного засобу, у присутності свідків, було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 287881 за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно водія автомобіля «BMW Х5», н.з. НОМЕР_2 , - ОСОБА_1 . За даним фактом були опитані свідки. Автомобіль було передано батькові ОСОБА_1 .

Аналогічні пояснення під час проведення службового розслідування надав т.в.о. командира роти № 4 батальйону № 1 УПП в Харківській області старший лейтенант поліції Параскевопуло Х.Г.

15.11.2021 у ході проведення службового розслідування, з метою встановлення обставин події, надання доказів, а також можливості отримання письмового пояснення на мобільні телефони було здійснено телефонні дзвінки громадянам ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . У ході телефонних розмов останні повідомили, що 07.11.2021 працівниками патрульної поліції їх було залучено в якості свідків під час відмови від проходження водієм автомобіля «BMW Х5», н.з. НОМЕР_2 , огляду на стан алкогольного сп`яніння. У їх присутності даний водій відмовився від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки автомобіля та в медичному закладі охорони здоров`я. Від надання письмових пояснень громадяни ОСОБА_3 та ОСОБА_2 відмовились, посилаючись на брак вільного часу.

Відеозаписи вказаної події з нагрудних відеореєстраторів працівників патрульної поліції, які були додані до матеріалів службового розслідування, підтверджують обставини, викладені у поясненнях старших лейтенантів поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а також свідків даної події.

Опитаний під час проведення службового розслідування начальник ТЦ ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , у підпорядкуванні якого перебуває лейтенант поліції ОСОБА_1 , пояснив, що 07.11.2021 близько 06:05 йому на мобільний телефон надійшла інформація про подію, що трапилась з його підлеглим лейтенантом поліції ОСОБА_1 . Також він доповнив, що 28.10.2021 особисто проводив додаткові заняття з підпорядкованим йому особовим складом на тему: «Дотримання транспортної дисципліни співробітниками НПУ».

Вивченням протоколу про адміністративне правопорушення від 07.11.2021 серії ААБ № 287881 за ч. 1 ст. 130 КУпАП встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 , намагаючись уникнути дисциплінарної відповідальності за скоєне адміністративне правопорушення, навмисно до початку складання протоколу не повідомляв поліцейським своє прізвище та ім`я, у подальшому своє місце роботи. ОСОБА_1 відмовився від ознайомлення зі змістом адміністративного протоколу та отримання копії, а також ознайомлення його щодо місця розгляду справи, що підтверджується відсутністю відповідного запису у вказаному протоколі та поясненнями громадян ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

До дисциплінарної комісії з УПП в Харківській області надійшла інформація, що на даний час адміністративні матеріали відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 надіслані для розгляду до Дзержинського районного суду м. Харкова.

Опитаний інспектор тренінгового центру ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_1 пояснив, що 07.11.2021 близько 05.00 автомобілем (BMW Х5», н.з. НОМЕР_2 , він не керував, а лише знаходився на ведійському місці у припаркованому автомобілі. У цей час до автомобіля підійшли поліцейські УПП та звинуватили його у керуванні транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння. Представившись поліцейським, поводив себе чемно та відповідав на всі їхні запитання. Після цього патрульний поліцейський запропонував йому пройти тест на газоаналізаторі «Драгер» або у медичному закладі, від чого він відмовився. Однак, поліцейськими було складено відносно нього протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Автомобіль, у якому він перебував належить його батькові.

Дисциплінарною комісією обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність лейтенанта поліції ОСОБА_1 під час службового розслідування, дисциплінарною комісією не встановлені.

На підставі отриманих даних дисциплінарна комісія дійшла висновку, що в діях лейтенанта поліції ОСОБА_1 є особиста недисциплінованість та безвідповідальне ставлення до вимог наказів Національної поліції України та ГУНП в Харківській області, грубе ігнорування ПДР України та Присяги працівника поліції.

Вступаючи на службу в поліцію, поліцейський урочисто складає текст Присяги на вірність Українському народові, усвідомлюючи свою високу відповідальність. 02.01.2018 лейтенант поліції ОСОБА_1 склав Присягу на вірність Українському народові.

Виходячи з положень ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ПДР України, є комісія дійшла до висновку, що дії лейтенанта поліції ОСОБА_1 є посяганням на безпеку учасників дорожнього руху та мають склад суспільно небезпечного діяння, що є порушенням вимог ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», у частині обов`язку щодо неухильного дотримання законів України, та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції; абзаців 3 та 8 частини 2 статті 16 Закону України «Про дорожній рух України», у частині невиконання вимог п. 2.5 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306.

Така поведінка вкрай неприпустима для працівника поліції, оскільки поліцейський, як представник держави, зобов`язаний постійно на належному рівні виконувати покладені на поліцію повноваження, з честю та гідністю поводити себе як в службовий, так і в позаслужбовий час, з метою недопущення зниження рівня авторитету та довіри громадян до Національної поліції України з цілому.

Щодо посилань позивача на те, що на момент видання оскаржуваних наказів його не було притягнуто до відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП України, та вважає, що його вину у встановленому порядку не було доведено, суд зазначає, відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Тобто, законодавець відрізняє окремі види юридичної відповідальності поліцейського за вчинення протиправних діянь, зокрема, у розрізі кримінально-правового та дисциплінарного-правового аспектів.

При цьому, адміністративна відповідальність поліцейського настає у випадках вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП.

Частиною 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Таким чином, дисциплінарна та адміністративна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності. Порядок та підстави притягнення поліцейських до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, врегульованими різними нормативно-правовими актами.

Враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм. При цьому, згідно положень процесуального законодавства суд наділений повноваженнями досліджувати докази, які в тому числі досліджувались місцевим судом при розгляді справи про притягнення до адміністративної відповідальності.

Зазначене узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, які викладені у постанові від 25.04.2019 по справі № 824/739/16-а, від 09.09.2020 у справі № 815/2705/16, від 24.06.2021 по справі №826/7830/17.

Щодо обрання заходу дисциплінарного впливу до позивача, суд зазначає наступне.

Згідно частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Під час вирішення питання про те, чи було звільнення, як захід дисциплінарного впливу пропорційним до вчиненого порушення, суд має врахувати, зокрема, характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду, тяжкість проступку, обставини, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації.

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту визначені види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, а саме: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Верховний Суд у своїй постанові від 21.09.2018, справа №824/227/17-а (адміністративне провадження №К/9901/27834/18) зазначив "... п.60. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень."

Отже, обрання виду стягнення є дискреційним повноваженням роботодавця, однак така дискреція має бути обґрунтованою.

Суд також зазначає, що хоча застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Окрім цього, суд зазначає, що постановою Дзержинського районного суду м. Харкова від 15.09.2022 у справі № 638/17594/21 за адміністративним матеріалом, який надійшов від Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення серії ААБ № 287881 від 07 листопада 2021 року та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу на користь держави у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000,00 грн. з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 (один) рік.

Отже, вказаною постановою підтверджується факт керування ОСОБА_1 транспортним засобом за обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення серії ААБ № 287881 від 07 листопада 2021 року що в свою чергу є порушенням ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що звільнення позивача зі служби в ГУНП в Харківській області у зв`язку із вчиненням дисциплінарного проступку, було вчинено відповідно до вимог Закону України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а тому відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений законом. Отже, накази Головного управління Національної поліції в Харківській області № 1000 від 22.11.2021 р. «Про застосування дисциплінарного стягнення до інспектора ТЦ ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 » та наказ № 722 о/с від 30.11.2021 р. про звільнення ОСОБА_1 є правомірними і скасуванню не підлягають.

Позовні вимоги щодо поновлення позивача на посаді інспектора тренінгового центру ГУНП в Харківській області та стягнення з відповідача середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу також задоволенню не підлягають, оскільки є похідними вимогами від вимоги про визнання наказів про звільнення протиправним.

За змістом ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Керуючись статтями 14, 243-246, 258, 262, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, б. 5, м. Харків, 61002, ) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Заічко О.В.