Справа № 367/5794/19
Суддя: Кравчук Ю. В.
Дата ухвалення: 2022-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 367/5794/19
Провадження №2-а/367/66/2022
РІШЕННЯ

Іменем України

20 грудня 2022 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого - судді Кравчук Ю.В.,

за участю:

секретаря судових засідань - Шаповала О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ірпені за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін адміністративний позов ОСОБА_1 до Начальника Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з даним адміністративним позовом до начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області Комишана Ярослава Володимировича, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області №А0207/8 від 02.07.2019 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 гривень у справі про адміністративне правопорушення за ч.12 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а провадження у справі закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Обґрунтовуючи позов, позивач зазначає, що в період з 10.06.2019 по 24.06.2019 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області (далі - Інспекція) було проведено позаплановий захід державного архітектурно-будівельного контролю щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт ОСОБА_1 на об`єкті: зблокований житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказує, що 13.07.2019 поштовим відправленням №350 позивачем було отримано від інспекції перелік документів, що стосується даної справи, а саме: акт №24062019/5 від 24.06.2019; протокол по справі про адміністративне правопорушення від 24.06.2019 №А-2406/5, в протоколі містилася інформація, що розгляд справи відбудеться 02.07.2019 о 14 год. 20 хв. у приміщенні Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області за адресою: Київська область, м. Ірпінь, вул. Шевченка, 2а, каб. 44а, з наведеного вбачається, що про дату і час розгляду справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 було повідомлено 13.07.2019, тобто після самого розгляду справи.

13.07.2019 вже іншим поштовим відправленням №326 позивачем було отримано від Інспекції інший перелік документів, серед яких була постанова №А-0207/8 від 02.07.2019 по справі про адміністративне правопорушення, винесена начальником Інспекції Комишаном Я.В., якою на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у розмірі 17 000 гривень.

Не погоджуючись із вказаною постановою, ОСОБА_1 зазначає, що всупереч вимогам п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю , затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011, під час проведення перевірки головним спеціалістом Інспекції не було надано копію направлення на проведення позапланової перевірки, а лише було пред`явлено направлення в одному примірнику, на якому ОСОБА_1 було зроблено підпис про ознайомлення з відповідним направленням. Крім того, інспектором було пред`явлено одне направлення №0706/5/3 від 07.06.2019 на різні об`єкти будівництва, що будуються різними фізичними особами, на різних земельних ділянках, а об`єкти будівництва мають різні адреси, а тому, на переконання позивача, очевидним є те, що вказане направлення оформлене з порушенням.

Позивач вказує, що він був позбавлений можливості реалізувати свої права, передбачені ст.268 КУпАП під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки не був завчасно повідомлений про розгляд справи.

Не погоджуючись із змістом встановлених у оскаржуваній постанові обставин, позивач вказує, що ним було отримано будівельний паспорт №317 від 16.09.2016 на будівництво житлового будинку. Відповідний будівельний паспорт виданий відділом містобудування та архітектури Ірпінської міської ради. Будівельний паспорт виданий на підставі отриманих документів, які були перевірені на відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації, та надав можливість будівництва на відповідній земельній ділянці саме «зблокованого житлового будинку». При цьому, позивач здійснював будівництво житлового будинку у чіткій відповідності до будівельного паспорту, який є чинним, не скасований та його дію не зупинено.

Позивач зазначає, що згідно п.2.16 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, що затверджений Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011, після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.

Таким чином, на виконання зазначених вимог законодавства та з метою реалізації намірів забудови, згідно вимог ст.ст.34,36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ОСОБА_1 були подані до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради два повідомлення про початок виконання будівельних робіт об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельних паспортів. 01.12.2016 Інспекцією було зареєстроване відповідне повідомлення та присвоєно №КС83.

Згідно із ч.1 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт, якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Окрім того, як зазначає позивач, враховуючи те, що будівництво здійснюється на підставі будівельного паспорта, то в силу положень ч.2 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розроблення проектної документації не є обов`язковим, оскільки здійснюється за бажанням замовника.

Таким чином, як стверджує позивач, спростовуються висновки Інспекції щодо незабезпечення авторського та технічного нагляду, оскільки в силу положень Закону України «Про архітектурну діяльність» та Постанови КМУ №903 від 11.07.2007, авторський нагляд здійснюється автором проекту будівництва. У випадку будівництва на підставі будівельного паспорта, розроблення проекту не є обов`язковим, а технічний нагляд в свою чергу забезпечується замовником будівництва. Отже, виконавши всі вимоги містобудівного законодавства та отримавши право на виконання будівельних робіт, шляхом подання відповідних повідомлень, ОСОБА_1 було розпочато здійснення будівельних робіт, у відповідності до вимог та обмежень, встановлених будівельним паспортом №317. Позивач вважає, що втручання є невиправданим, оскільки компетентним органом державної влади відділом містобудування та архітектури Ірпінської міської ради видано будівельні паспорти на об`єкт будівництва, а ОСОБА_1 відповідно були здійснені повідомлення про початок будівельних робіт, проведені будівельні роботи відповідно до будівельних паспортів та зареєстровані декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Також, позивач вказує, що Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю , затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі - Порядок 553), визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п.76 Порядку 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Отже, як стверджує позивач, перевірка Інспекцією проводилась в період з 10.06.2019 по 24.06.2019, тобто після закінчення тримісячного строку після реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації (26.07.2017).

Враховуючи викладене, позивач ОСОБА_1 просить визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради №А-0207/8 від 02.07.2019 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 гривень у справі про адміністративне правопорушення за ч.12 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а провадження у справі закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Не погоджуючись із адміністративним позовом, відповідач - начальник Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області Комишан Ярослав Володимирович подав відзив на позовну заяву, у якому просить відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову. Обґрунтовуючи відзив, відповідач вказує, що 06 червня 2019 року до Інспекції надійшов запит громади виборчого округу №2 смт. Ворзель, яку підписали більше 30 осіб. Громада у запиті скаржилася, що якимось чином індивідуальні житлові будинки перетворились на багатоквартирні та просили перевірити ЖК Квітковий за адресами : АДРЕСА_1 , 2/ АДРЕСА_2 , 2/6, АДРЕСА_3 на землях з кадастровими номерами: :01:072:0332, :01:072:0333, :01:072:0330, :01:072:0331, забудовника ОСОБА_2 .

Відповідно до направлення №0706/5/3 від 07.06.2019 для проведення позапланового заходу, та відповідно до наказу Інспекції №5 від 14.04.2016 про проведення перевірок на підставі звернень фізичних та юридичних осіб, був направлений головний спеціаліст Шелевей Р.В. для здійснення позапланової перевірки на об`єктах в тому числі за адресою: АДРЕСА_1 , де замовником будівництва є позивач.

Відповідач вказує, що під час перевірки був присутній позивач ОСОБА_1 , який ознайомився з направленням, проте від отримання його копії відмовився, таким чином, копія направлення під час проведення позапланової перевірки надавалась у відповідності до п.7 Порядку 553. Таким чином, на переконання відповідача, твердження позивача про ненадання направлення та відсутності його під час перевірки - це намагання уникнути відповідальності за вчинені порушення, шляхом створення штучних підстав для оскарження процедури перевірки, та не відповідає дійсним обставинам справи.

Відповідач зазначає, що за результатами перевірки було складено акт №24062019/5, в якому зафіксовані виявлені порушення. В той же день, 24.06.2019 складено протокол №А-2406/5 від 24.06.2019 та видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт №С-2406/5 від 24.06.2019, яким вимагається зупинити виконання будівельних робіт з 24.06.2019 та усунути виявлені порушення до 24.08.2019 та повідомити інспекцію ДАБК ІМР до 24.08.2019 про виконання вимог припису. Від підписання та отримання акту, припису та протоколу позивач відмовився, про що посадовою особою ОСОБА_3 зроблено відповідний запис та вони були надіслані рекомендованим листом з повідомленням, як того вимагає п.21 Порядку 553.

Акт, припис та протокол 24.06.2019 були направлені ОСОБА_1 за адресою прописки. Відповідно до інформації сайту Укрпошти, 26.06.2019 лист вже був доставлений, але не вручений під час доставки: інші причини. Таким чином, позивач мав можливість забрати свій лист з установи поштового зв`язку з 26.06.2019, але не вчинив цього по невідомим причинам. З огляду на це - неотримання листа позивачем на пошті за його власним бажанням, який був надісланий Інспекцією завчасно, не може бути достатньою причиною для визнання постанови протиправною.

Відповідач вказує, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення був присутній представник позивача - адвокат Костін К.М., але від отримання та підписання постанови він відмовився, тому примірник постанови був надісланий рекомендованим листом з повідомленням, про що уповноваженою особою зроблено запис.

Щодо порушень, які встановлені під час перевірки відповідач зазначає, що в порушення вимог чинного законодавства позивачем виконані будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку, який за визначенням не належить до індивідуальних (садибних) житлових будинків, а є багатоквартирним житловим будинком, будівництво яких на основі будівельного паспорту не передбачено законодавством та державними будівельними нормами. Об`єкт будівництва запроектований та побудований на земельній ділянці, що не відведена для цієї мети, не передбачена під багатоквартирну житлову забудову, а має функціональне призначення - індивідуальна садибна забудова. Отже, позивачем виконані будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку на земельній ділянці не відповідно до затвердженої містобудівної документації, на земельній ділянці, яка не була відведена для цієї мети, без отримання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, без отримання технічних умов, без розроблення та затвердження проектної документації та без документу, що надає право на виконання будівельних робіт. Крім того, на сайті за посиланням наразі відбувається продаж квартир в ЖК Квітковий куди входить й адреса об`єкту будівництва позивача, що також свідчить про те, що будинок будувався як багатоквартирний. Позивач відповідно до Повідомлення про початок виконання будівельних робіт КС 83 від 27.09.2016 вказав код об`єкта будівництва 1110,3 - будинок садибного типу, може будувати виключно індивідуальний житловий будинок садибного типу, оскільки цей підклас не включає зблоковані багатоквартирні об`єкти. В той же час відповідно до «Державного класифікатора будівель та споруд №507 ДК 018-2000», згідно якого будинки з двома та більше квартирами входять до групи - 112, будинки з трьома та більше квартирами до класу - 1122, будинки багатоквартирні масової забудови - до підкласу 1122.1. Отже, до підкласу 1122.1 відноситься будинок, який будує позивач, а не до 1110.3, як вказав позивач у повідомленні. Також, як зазначає відповідач, до відзиву додається будівельний паспорт, в якому є схема забудови земельної ділянки, на ній зображені два зблоковані будинки, що утворюють один багатоквартирний будинок. В будівельному паспорті також є План - 1,2,3 - го поверхів. Відповідно до цих планів на 1-му та 2-му поверсі наявно по 3 кухні, с/в, що також свідчить про наміри позивача будувати багатоквартирний будинок.

Відповідач зазначає, що згідно ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення»: зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна із яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю; одноквартирний житловий будинок - індивідуальний житловий будинок, що має прибудинкову ділянку; багатоквартирний житловий будинок - житловий будинок, до складу якого входить більше ніж одна квартира. Отже, на переконання відповідача, будинки, що зводяться за адресами - АДРЕСА_1 , та АДРЕСА_1 - не є зблокованими житловими будинками, а є багатоквартирним будинком з одним спільним виходом на вулицю та одним спільним фундаментом.

Відповідач вказує, що в даному випадку проведена відповідачем перевірка переслідувала законну мету забезпечення виконання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт, а тому таке втручання є необхідним у демократичному суспільстві, а дії відповідача спрямовані на захист прав громадян - власників квартир. Вищевикладене свідчить про те, що перевірка була проведена в межах та у спосіб, передбачених чинним законодавством.

18.11.2021 до суду надійшли письмові пояснення позивача, в яких він вказує, що рішенням Київського окружного адміністративного суду від 05.03.2020 по справі №320/4497/19 за позовом ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області було встановлено протиправність дій Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області під час проведення в період з 10.06.2019 по 24.06.2019 позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт ОСОБА_1 , за адресами: АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 та АДРЕСА_1 , АДРЕСА_3 . Таким чином, на переконання позивача, є всі підстави для визнання протиправною та скасування постанови Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 гривень у справі про адміністративне правопорушення за ч. 12 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та закриття провадження за відсутності складу адміністративного правопорушення. Просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі та розглянути справу за його відсутності.

У судове засідання позивач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. В поданих письмових поясненнях просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі та розглянути справу за його відсутності.

У судове засідання відповідач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

У зв`язку з неявкою всіх учасників справи у судове засідання фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що визначено ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, 06.06.2019 на адресу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради надійшов запит від Громади виборчого округу №2 смт. Ворзель, в якому остання просила перевірити ЖК Квітковий, забудовника ОСОБА_4 за адресами: АДРЕСА_6 та АДРЕСА_3 .

07.06.2019 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області було сформоване направлення для проведення позапланового заходу № 0706/5/3 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті за адресою: АДРЕСА_3 , АДРЕСА_7 / АДРЕСА_8 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 , ОСОБА_5 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі Наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради № 5 від 14.04.2016 та колективного звернення, вх. № 1/0606 від 06.06.2019. Строк дії направлення з 10.06.2019 до 24.06.2019.

Із протоколу № А-2406/5 про адміністративні правопорушення від 24.06.2019 вбачається, що він складений відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті: зблокований житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 під час виїзду посадової особи 10.06.2019. В протоколі зазначено, що під час виїзду посадової особи, 10.06.2019, за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено, що замовником - гр. ОСОБА_1 виконано роботи з будівництва житлового будинку. 1)Згідно ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення» - зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна із яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю: одноквартирний житловий будинок - індивідуальний житловий будинок, що має будинкову ділянку. Багатоквартирний житловий будинок - житловий будинок, до складу якого входить більше ніж одна квартира. Може бути зблокованого, секційного, коридорного, галерейного і терасного типів. Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруду гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. В ході перевірки встановлено, що гр. ОСОБА_1 отримано будівельний паспорт № 317 від 16.09.2016 на будівництво зблокованого житлового будинку, зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкт «Зблокований житловий будинок», КС 83 від 27.09.2016, код об`єкта 1110.3, декларація про готовність об`єкта до експлуатації, КС25 від 26.07.2017, а по факту виконано роботи з будівництва зблокованого багатоквартирного житлового будинку без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (ССІ), чим порушено вимоги ст. ст. 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Матеріалів, що спростовують вищенаведене не надано.

Крім того, зазначено, що замовником виконуються будівельні роботи без розроблення та затвердження проектної документації, чим порушено вимоги ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовником не забезпечено здійснення авторського нагляду, чим порушено вимоги ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», Постанови Кабінету Міністрів України № 903, замовником не забезпечено здійснення технічного нагляду, чим порушено вимоги ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», Постанови Кабінету Міністрів України № 903, земельна ділянка, на якій здійснюється будівництво зблокованого багатоквартирного житлового будинку, використовується не за цільовим призначенням, чим порушено вимоги ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

В протоколі зазначено, що ОСОБА_1 відмовився від підписання протоколу та міститься повідомлення про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 14 год. 20 хв. 02.07.2019.

В той же день, 24.06.2019 складено протокол №А-2406/5 від 24.06.2019 та видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт №С-2406/5 від 24.06.2019, яким вимагається зупинити виконання будівельних робіт з 24.06.2019 та усунути виявлені порушення до 24.08.2019 та повідомити інспекцію ДАБК ІМР до 24.08.2019 про виконання вимог припису. В вказаних документах зазначено, що від підписання та отримання акту, припису та протоколу позивач відмовився та вони були надіслані поштою.

02.07.2019 винесено постанову № А-0207/8 по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 та визнано його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 КУпАп та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000 грн. Із протоколу вбачається, що під час розгляду справи був відсутній ОСОБА_1 , у графі «на підставі поданих документів і матеріалів та заслухавши осіб, які брали участь у розгляді справи» відсутні будь-які записи, а копія відповідної постанови була надіслана позивачу поштою 03.07.2019 № 326.

Із рішення Київського окружного адміністративного суду від 05.03.2020 по справі № 320/4497/19 вбачається, що адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області про визнання протиправними дій задоволено та визнано протиправним та скасовано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 24.06.2019 №С-2406/5, визнано протиправним та скасовано наказ №129 від 25.06.2019, яким скасовано повідомлення про початок виконання будівельних робіт КС83 від 27.09.2016 на об`єкт «Зблокований житловий будинок» за адресою: АДРЕСА_1 ; декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснене на підставі будівельного паспорта КС25 від 26.07.2017 на об`єкт «Зблокований житловий будинок» за адресою: АДРЕСА_1 . Рішення набрало законної сили 06.04.2020.

Спірні правовідносини визначаються, зокрема, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 7 Порядку № 553 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

За правилами пункту 8 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (пункти 16, 17 Порядку № 553).

Права та обов`язки суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зазначені у пунктах 13, 14 Порядку № 553.

Зокрема, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

З буквального змісту положень статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553 убачається, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.

Тобто, за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва.

Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва, у зв`язку з чим такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.

Разом з тим, після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у справі № 804/1510/16, від 02 жовтня 2018 року у справі № 465/1461/16-а та від 01.10.2019 у справі №826/9967/18.

Судом встановлено та підтверджується відповідними засобами доказування, що об`єкт будівництва був введенний в експлуатацію в установленому законодавством порядку, а саме на об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 була зареєстрована декларація про готовність об`єкту до експлуатації КС25 від 26.07.2017.

Суд враховує, що вказані декларації були зареєстровані Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області.

Попри це, 10.06.2019 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області проведено позаплановий захід державного контролю, за результатом якого складено акт, протокол, припис, а 02.07.2019 винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частин першої та другої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п`яти робочих днів з дня надходження декларації.

Частиною сьомою цієї ж статті передбачено підстави скасування декларації про початок виконання будівельних робіт, до яких, зокрема, віднесено: встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

З аналізу наведених законодавчих норм з`ясовується, що реєстрація декларації про початок будівництва є обов`язковою умовою для початку виконання будівельних робіт. Відповідальність за повноту та достовірність інформації, наведеної в декларації, несе замовник будівництва (особа, яка подає декларацію).

У свою чергу, Державна архітектурно-будівельна інспекція може скористатися наданим їй правом відмови у реєстрації декларації або повернення поданої декларації з підстав, визначених статтею 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у тому числі, у зв`язку з поданням недостовірної інформації у такій декларації.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 815/3172/18, від 23 липня 2019 року у справі № 826/5607/17.

Відповідно до частини першої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до I - III категорій складності, та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката (частина п`ята статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Згідно частини дев`ятої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката (частина десята статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Відповідно до частини другої статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

За правилами статті 26 цього Закону завершальним етапом будівництва об`єкта містобудування є реєстрація права власності на такий об`єкт.

З огляду на викладене, реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, в даному випадку вчинення позивачем дій щодо реалізації наданого йому цією декларацією права на проведення будівельних робіт.

З моменту реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, з якою пов`язується закінчення будівництва об`єкта містобудування, декларація про початок виконання будівельних робіт вичерпала свою дію.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у справі № 804/1510/16, від 02 жовтня 2018 року у справі № 465/1461/16-а, від 05 червня 2019 року у справі № 815/3172/18, від 23 липня 2019 року у справі № 826/5607/17.

До того ж, як вже було зазначено вище, Порядок №553 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п. 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

У даному випадку, перевірка Інспекцією проводилась 10.06.2019, тобто після закінчення тримісячного строку після реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації (26.07.2017).

Аналогічна правова позиція щодо системного застосування норм пунктом 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17 січня 2017 року №1817-VIII та пункту 7 Порядку №553 викладена в постанові Верховного Суду від 24 січня 2019 року по справі №802/685/16-а.

Це означає, що всупереч правової позиції Верховного Суду, відповідачем, який був усвідомлений про введення об`єктів в експлуатацію та закінчення виконання будівельних робіт ще у 2017 році, зловживаючи правом на перевірки, провів заходи державного архітектурно-будівельного контролю на вищезазначених об`єктах.

Також суд задовольняє заяву позивача про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки позивачем отримано копію оскаржуваної постанови 13.07.2019, позов подано в десятиденний строк з дати отримання постанови, а тому є достатні підстави вважати пропущений строк для звернення з таким позовом з поважних причин.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що постанова по справі про адміністративне правопорушення за таких обставин підлягає скасуванню, оскільки вона винесена без достатніх доказів, а позовна заява в цій частині підлягає задоволенню.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з п.3 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, постанова Начальника Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київській області №А-0207/8 від 02.07.2019 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 12 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 17 000 грн. підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Керуючись ст.ст. 2, 4-5, 7-10, 72-78, 241-245, 286 КАС України, суд, -

в и р і ш и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Начальника Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення , - задовольнити.

Скасувати постанову Начальника Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київській області №А-0207/8 від 02.07.2019 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 12 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 17 000 грн., а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 КУпАП.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Суддя Ю.В. Кравчук