Справа № 420/3516/23
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2023-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3516/23
УХВАЛА
22 лютого 2023 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці Державної митної служби в особі комісії з організації, Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
ОСОБА_1 (далі - позивач), в інтересах якого діє адвокат Судаков Валерій Валерійович, звернувся до суду з адміністративним позовом до Одеської митниці Державної митної служби в особі комісії з реорганізації (далі - відповідач 1), Державної митної служби України (далі - відповідач 2), в якому просить:
визнати протиправним та скасувати наказ голови комісії з реорганізації Одеської митниці Державної митної служби від 23 січня 2023 року № 2-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 »;
Державній митній службі України поновити ОСОБА_1 на посаді начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса» Одеської митниці Держмитслужби;
стягнути з комісії з реорганізації Одеської митниці Державної митної служби на користь ОСОБА_1 середньоденне грошове забезпечення у розмірі 582,97 грн., які помножити на кількість робочих днів з 23 січня 2023 року по день ухвалення рішення по справі.
За змістом частин 1, 2 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.
Перевіривши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачу.
Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Відповідно до частини 2 статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді (ч. 1 ст. 168 КАС України).
Згідно з частиною 2 статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Частиною 10 статті 44 КАС України передбачено, що у випадку, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Таким чином, при подачі до суду позовної заяви в паперовій формі позивач скріплює таку позовну заяву власноручним підписом. При цьому, до складу підпису входять: особистий підпис, ініціали й прізвище особи, яка підписала документ, що дозволяє встановити, яка саме особа підписала той чи інший документ.
Водночас, нормами частини 7 та 8 статті 44 КАС України також передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Відповідно до частини 4 статті 18 КАС України, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує, зокрема, обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу.
За правилами абзацу 2 частини 8 статті 18 КАС особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.
На сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України від 05.10.2017 № 2155-VIII "Про електронні довірчі послуги" (далі - Закон №2155- VIII).
Частиною 2 статті 17 Закону №2155-VIII передбачено, що електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, у яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.
Згідно з абзацом 1 частини 1 статті 18 Закону № 2155-VIII кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.
Отже, надсилання процесуальних документів до суду в електронній формі передбачає використання сервісу Електронний суд, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.
Таким чином, альтернативою звернення особи до суду з позовною заявою, оформленою в паперовій формі та підписаною безпосередньо цією особою або його представником, є звернення з позовною заявою в електронній формі з обов`язковим її скріпленням такої заяви власним електронним підписом особи через підсистему Електронний кабінет.
Отже, звернення до суду за допомогою електронної пошти з (або без) використанням електронного підпису, є способом, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.
Аналогічний висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 у справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20), від 03.06.2021 у справі № 9901/82/21 (провадження № 11-143заі21) від 01.07.2021 у справі № 9901/76/21 (провадження № 11-137заі21), від 08.07.2021 у справі № 9901/75/21 (провадження №11-140заі21).
Водночас, позивачем було подано до суду позовну заяву шляхом надсилання копії її паперового варіанту на адресу електронної пошти Одеського окружного адміністративного суду без скріпленням такої заяви електронним підписом.
Таким чином, формування позовної заяви у підсистемі Електронний суд позивачем здійснено не було, докази перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на цю позовну заяву, із використанням підсистеми Електронний суд відсутні.
З огляду на викладене, суддя приходить до висновку, що спосіб, у який позивач звернувся до суду з позовною заявою, не передбачений чинним процесуальним законодавством.
Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
Частиною 5 статті 169 КАС України передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Таким чином, враховуючи викладене, вказаний позов підлягає поверненню позивачу, що не позбавляє останнього права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Керуючись ч. 4 ст. 169, 243, 248 КАС України,
Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської митниці Державної митної служби в особі комісії з організації, Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу разом з доданими документами повернути позивачу.
Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Копію ухвали надіслати позивачу.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.С. Пекний