Справа № 560/177/23
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2023-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/177/23
УХВАЛА

15 лютого 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Божук Д.А.

за участі:секретаря судового засідання Коваль Д.Л. прокурора Рибачук О.Г., представника позивача Бабій А.А., представника відповідача Савченко О.В.
розглянувши адміністративну справу за позовом заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Басейнове управління водних ресурсів річок Прут та Сірет до Староушицької селищної ради про визнання протиправним та нечинним рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України звернувся в суд з позовом, в якому просить визнати протиправним та нечинним рішення сорок шостої сесії Староушицької селищної ради шостого скликання від 11.03.2015 №1 «Про затвердження Генерального плану населеного пункту смт Стара Ушиця».

У позовній заяві заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури вказує, що у даному випадку саме Державна інспекція архітектури та містобудування України є уповноваженим державою органом здійснювати відповідні функції щодо захисту інтересів держави у спірних правовідносинах (у відповідності із Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положення про Державну інспекцію архітектури та містобудування України, Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, тощо.

Ухвалою суду від 09.01.2023 відкрито провадження у даній справі.

Однак у подальшому від Державної інспекції архітектури та містобудування України надійшли письмові пояснення, в яких вказано про те, що ДІАМ розглянуто повідомлення у порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» Хмельницької обласної прокуратури від 09.12.2022 №15/1-409вих22 (зареєстроване в ДІАМ 19.12.2022), щодо пред`явлення позову в інтересах держави в особі ДІАМ та надано відповідь щодо недоцільності пред`явлення такого позову саме в інтересах ДІАМ, оскільки вона не є органом, уповноваженим на здійснення державного нагляду за рішенням, прийнятим на сесії (лист від 22.12.2022 № 10126/05/13-22).

Вказує, що Державна інспекція архітектури та містобудування України не є органом, уповноваженим на здійснення державного нагляду за рішенням, прийнятим на сесії Староушицької селищної ради, та відповідно не може бути належним позивачем при зверненні до суду із позовною заявою про визнання протиправним та нечинним рішення сорок шостої сесії Староушицької селищної ради шостого скликання від 11.03.2015 № 1 «Про затвердження Генерального плану населеного пункту смт. Стара Ушиця».

Відповідачем подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в якій зазначає про недоведеність наявності підстав до звернення з позовом саме прокурором в інтересах держави саме в особі визначеного у позовній заяві позивача. Вказує, що їх наявність визначається не лише обґрунтованістю у позові інтересів держави, а сукупністю наявності таких інтересів з обґрунтованими (документально підтвердженим) представницькими функціями.

Заступником керівника Хмельницької обласної прокуратури надано письмові пояснення, в яких, посилаючись на положення п.6 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. ч. 1, 2 ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», положення про ДІАМ, Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, вказує, що діяльність органу місцевого самоврядування щодо затвердження містобудівної документації є об`єктом контролю у сфері містобудівної діяльності, який в силу законодавства уповноважена здійснювати Державна інспекція архітектури та містобудування України.

Також зазначає, що аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 13.10.2020 у справі №810/2509/17.

Окрім цього, звертає увагу на правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі №925/929/19 щодо повноважень центральних органів виконавчої влади та їх територіальних органів на звернення до суду з позовами, керуючись статтею 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади».

Вирішуючи питання щодо наявності відповідних повноважень у державного органу, визначеному прокурором позивачем у даній справі, суд зазначає таке.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно ч.4 ст.53 КАС України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Відповідно до п.6 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Згідно ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Отже, державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Таким органом згідно постанови Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 №1340 є ДІАМ.

Основним завданням ДІАМ (згідно Положення про Державну інспекцію архітектури та містобудування України) є, зокрема, реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, серед іншого, здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил територіальними органами ДІАМ, уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності.

Згідно статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність" до уповноважених органів містобудування та архітектури належать:

- центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури;

- центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури;

- орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань архітектури;

- структурні підрозділи обласних, районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій з питань архітектури;

- виконавчі органи сільських, селищних, міських рад з питань архітектури.

Таким чином, заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури посилається на норми, які регулюють як здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (який має місце під час виконання підготовчих та будівельних робіт), так і державного архітектурно-будівельного нагляду (який стосується лише визначених об`єктів нагляду).

Вказані поняття є різними.

Покликаючись на правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 13.10.2020 у справі №810/2509/17 (згідно якого діяльність селищної ради щодо затвердження детального плану території є об`єктом контролю у сфері містобудівної діяльності і такий контроль уповноважені здійснювати органи архбудконтролю), прокурором не обґрунтовано релевантність такого до спірних правовідносин.

Стосовно висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі №925/929/19 щодо повноважень центральних органів виконавчої влади та їх територіальних органів на звернення до суду з позовами, керуючись статтею 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади», слід вказати таке.

Статтею 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» передбачено, що Міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Однак право на звернення до адміністративного суду з певними позовними вимогами мають бути закріплені у нормативно-правовому акті.

ДІАМ, вказуючи про те, що вона не є органом, уповноваженим на здійснення державного нагляду за рішенням, прийнятим на сесії Староушицької селищної ради, звертає увагу на те, що об`єктами нагляду є, зокрема, виконавчі органи сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю (тобто, інші суб`єкти).

Як зазначалось вище, згідно ч.4 ст.53 КАС України прокурор в позовній заяві зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах та обгрунтовує визначені законом підстави для звернення до суду. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вимогам, встановленим КАС України, її належить залишити без руху.

Заступнику керівника Хмельницької обласної прокуратури необхідно усунути зазначені недоліки шляхом обґрунтування наявності підстав для звернення до суду в інтересах Державної інспекції архітектури та містобудування України, зазначивши визначені законодавством відповідні повноваження Державної інспекції архітектури та містобудування України у спірних правовідносинах.

Керуючись частиною 13 статті 171, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України, залишити без руху.

Надати заступнику керівника Хмельницької обласної прокуратури строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому повного тексту ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 20.02.2023.

Головуючий суддя Д.А. Божук