Справа № 420/11058/22
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2023-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

21 лютого 2023 р. м.ОдесаСправа № 420/11058/22

Суддя-доповідач П`ятого апеляційного адміністративного суду Димерлій О.О., розглянувши клопотання Одеської митниці щодо відстрочення сплати судового збору у справі №420/11058/22

У С Т А Н О В И В:

10 серпня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці від 29.07.2022 року № 721-О «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ».

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28.12.2022 року у справі №420/11058/22 позовну заяву ОСОБА_1 задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ Одеської митниці від 29.07.2022 року № 721-О «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ».

Не погоджуючись із вищеозначеним рішенням суду першої інстанції, Одеською митницею безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду подано апеляційну скаргу.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 30.01.2023 року витребувано з Одеського окружного адміністративного суду матеріали справи №420/11058/22.

07.01.2023 року означена справа надійшла до апеляційного суду.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2023 року апеляційну скаргу Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28.12.2022 у справі №420/11058/22 - залишено без руху.

Для усунення недоліків поданої апеляційної скарги надано скаржнику 10 - денний строк з моменту отримання копії цієї ухвали, шляхом подання до апеляційного суду доказів сплати судового збору у розмірі 1190,40 грн.

20.02.2023 року до П`ятого апеляційного адміністративного суду від Одеської митниці надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване неможливістю сплатити судовий збір через відсутність коштів на рахунках.

Надаючи оцінку вказаному зверненню митного органу, у системному зв`язку з положеннями чинного законодавства України, суддя-доповідач уважає за необхідне зазначити таке.

Питання звільнення від сплати судового збору як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати врегульовано положеннями частини 1 статті 133 КАС України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно із частиною 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України «Про судовий збір», відповідно до статті 1 якого судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульовано статтею 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Як слідує зі змісту положень статті 8 Закону України "Про судовий збір", існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України "Про судовий збір"), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті), а саме:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, з викладених норм убачається, що підставою для відстрочення сплати судового збору є майновий стан сторони.

При цьому, при зверненні до суду із клопотанням про відстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні докази на підтвердження факту відсутності відповідних коштів (бюджетних асигнувань) для сплати судового збору.

Якщо таких доказів до суду не подано, то заява про відстрочення сплати судового збору уважається необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Так, судом апеляційної інстанції з`ясовано, що до клопотання про відстрочення сплати судового збору скаржником додано копію Виписки з рахунку Одеської митниці станом на 10.02.2023 року про відсутність бюджетних надходжень.

Разом з цим, судова колегія зазначає, що обмежене фінансування бюджетної установи, суб`єкта владних повноважень, а також внутрішня процедура погодження сплати судового збору, тощо, не може бути підставою для відстрочення сплати судового збору.

Між тим, наведені скаржником в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору доводи жодним чином не можуть слугувати достатньою підставою для його задоволення, оскільки Одеська митниця не є суб`єктом, на якого розповсюджуються положення ст. 8 Закону України «Про судовий збір» щодо відстрочення сплати судового збору.

Із врахуванням викладеного та у зв`язку з тим, що скаржником не наведено поважних підстав для вчинення судом таких дій, у задоволенні клопотання Одеської митниці про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Окрім цього, частиною 1 статті 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки - це установлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Відповідно до ч.2 ст.121 КАС України установлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Отже, положеннями даної статті передбачено право суду продовжувати процесуальний строк.

Суд апеляційної інстанції враховує приписи частини 2 статті 169 КАС України, які передбачають, що строк усунення недоліків не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху.

Відтак, беручи до уваги вищевикладене, суддя-доповідач дійшов висновку про можливість продовження скаржнику строку для усунення, визначених ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2023 року, недоліків апеляційної скарги Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28.12.2022 у справі №420/11058/22 на 10 днів з дня отримання даного судового рішення.

Керуючись ст. 121, 133 КАС України, суддя-доповідач

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Одеської митниці щодо відстрочення сплати судового збору відмовити.

Продовжити Одеській митниці строк для усунення, визначених ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2023 року, недоліків апеляційної скарги на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28.12.2022 у справі №420/11058/22 на 10 днів з дня отримання даного судового рішення.

Роз`яснити скаржнику, що у разі не усунення, визначених ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2023 року, недоліків, апеляційну скаргу, з урахуванням приписів до п.1 ч.4 ст.169 КАС України буде повернуто особі, яка її подала.

Ухвала апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Димерлій О.О.