Справа № 520/16219/21
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2023-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 лютого 2023 р.Справа № 520/16219/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Спаскіна О.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Головного управління Держпраці у Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.09.2022 по справі № 520/16219/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТІЛЛІС"

до Головного управління Держпраці у Харківській області

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 09.09.2022 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТІЛЛІС" до Головного управління Держпраці у Харківській області про визнання протиправною та скасування постанови задоволено.

15.11.2022 Головним управлінням Держпраці у Харківській області подано до Другого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу на зазначене рішення, яка зареєстрована 22.11.2022.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.11.2022 витребувано з Харківського окружного адміністративного суду справу № 520/16219/21, яка передана судді-доповідачу до розгляду 20.02.2023.

Разом з апеляційною скаргою відповідачем подано клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування зазначеного клопотання відповідач посилається на те, що 21.10.2022 Головне управління звернулося до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду із заявою про видачу рішення від 09 вересня 2022 року по справі №520/16219/21. Так, відповідно повний текст рішення Головним управлінням отримано на руки лише 09 листопада 2022 року, про що свідчить відбиток штемпеля вхідної кореспонденції. Окрім того, відповідач зазначає, що Указом Президента України № 64 від 24 лютого 2022 року в Україні введено військовий стан. Наказом ГУ Держпраці у Харківській області від 22.03.2022 №256 працівників ГУ Держпраці у Харківській області переведено на дистанційну роботу. Наказом ГУ Держпраці у Харківській області від 05.09.2022 №263 припинено простій у роботі ГУ Держпраці у Харківській області та працівники приступили до виконання службових обов`язків з 06.09.2022. Станом на 06.09.2022 у штаті відділу правового забезпечення ГУ Держпраці у Харківській області перебувало три працівники (які і до теперішнього часу знаходяться у відпустці за власний рахунок), при цьому штатним розписом відділу передбачено десять посад. 16.09.2022 та 26.09.2022 до відділу правого забезпечення було прийнято два працівники, які фактично і приступили до виконання службових обов`язків. У зв`язку з великим обсягом вхідної кореспонденції (у тому числі судових документів, по яким вже сплинув термін виконання), початку слухання справ судами та виконання поточних завдань управління, працівники відділу правового забезпечення фактично були позбавлені можливості вчасно та у встановлений строк подати апеляційну скаргу. Окрім того, м. Харків з моменту вторгнення та до теперішнього часу перебуває під цілодобовим обстрілом з боку країни агресора, що, в свою чергу, спричиняє великої шкоди критичній інфраструктурі міста, а як результат - відсутність електропостачання, зупинка роботи міського транспорту та перебої у роботі засобів зв`язку та комунікацій, що також дуже суттєво впливає на повноцінну роботу Головного управління. Враховуючи вищевикладене, Головне управління вважає, що має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно до ст. 295 КАС України.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Як убачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення ухвалено 09.09.2022, його повний текст складено 19.09.2022, тоді як апеляційна скарга подана 15.11.2022, тобто, поза межами тридцятиденного строку на апеляційне оскарження, встановленого ст. 295 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 КАС України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21 грудня 2010 року, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28 березня 2006 року, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судових рішень у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Отже, особи, які беруть участь у справі, мають право оскаржити судові рішення у встановлений Кодексом строк. КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Для надання оцінки поважності причин пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження, визначальним є з`ясування дати вручення скаржнику копії судового рішення.

Питання, пов`язані з врученням судового рішення, врегульовані частинами шостою, сьомою статті 251 КАС України, якими визначено, що днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення. Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

У клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження відповідач зазначив, що 21.10.2022 він звернувся до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду із заявою про видачу копії оскаржуваного рішення, і лише 09.11.2022 повний текст рішення Головним управлінням отримано на руки, про що свідчить відбиток штемпеля вхідної кореспонденції на відповідному рішенні.

В свою чергу, колегія суддів зауважує, що подана до клопотання копія заяви від 21.10.2022 не містить штампу реєстрації канцелярією Харківського окружного адміністративного суду вказаної заяви. Не міститься вказана заява і в матеріалах справи.

Окрім того, штамп вхідної кореспонденції на копії рішення дати реєстрації відповідного документа в канцелярії установи не є належним доказом того, що відповідач отримав повний текст оскаржуваного судового рішення лише 09 листопада 2022 року, оскільки свідчить лише про реєстрацію документа, а не його отримання. А інших доказів дати отримання рішення суду першої інстанції до матеріалів апеляційної скарги не додано.

Відповідач є суб`єктом, що здійснює свою діяльність на професійній основі, а тому проблеми внутрішньої організації виконання роботи ним особисто чи його працівниками не є об`єктивними та непереборними обставинами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження.

Своєчасність реєстрації вхідної кореспонденції, в тому числі і судових рішень, свідчить виключно про організацію роботи підприємства, установи, організації, проте не є підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки така організація роботи залежить виключно від самої організації.

Належними доказами факту отримання копії судового рішення можуть бути, зокрема, поштовий конверт з відтиском календарного штемпеля поштового відділення, довідка суду про дату видачі копії відповідного судового рішення тощо.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 22 жовтня 2019 року у справі № 280/5335/18, від 25 листопада 2019 року у справі №240/3314/19, від 19 грудня 2019 року у справі №554/8635/16-а, від 17 лютого 2022 у справі № 640/8003/19, від 17 травня 2022 у справі № 240/7917/21, від 16.01.2023 у справі №160/19840/21.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що відповідно до абзацу другого та пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Так, у зв`язку із наявністю у Головного управління Держпраці у Харківській області офіційної електронної адреси, копія рішення суду була направлена в електронній формі на вказану відповідачем електронну адресу.

Відповідно до повідомлення, яке міститься в матеріалах справи, відповідачу доставлена копія оскаржуваного рішення на його електронну адресу - 20.09.2022 (т. 2 а.с. 38).

Посилання відповідача на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до апеляційного суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу відповідача, що, в свою чергу, обумовило пропуск строку на подання апеляційної скарги.

Зокрема, судом не встановлено обставин, що перешкоджали відповідачу через запровадження в Україні воєнного стану звернутись до суду із апеляційною скаргою вчасно, а сам факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо апеляційну скаргу подає суб`єкт владних повноважень і не наводить належного обґрунтування причин, які унеможливили подання апеляційної скарги у більш стислий строк.

Дійсно, у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який діє і по теперішній час.

В свою чергу, відповідач сам зазначає, що Наказом ГУ Держпраці у Харківській області від 05.09.2022 №263 припинено простій у роботі ГУ Держпраці у Харківській області та працівники приступили до виконання службових обов`язків з 06.09.2022.

Доводи відповідача про неможливість своєчасного подання апеляційної скарги у зв`язку з обмеженою кількістю працівників, великий обсяг вхідної кореспонденції, колегія суддів також вважає безпідставними, оскільки ГУ Держпраці у Харківській області є державним органом та з огляду на інформацію з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вказана достатня кількість осіб, що має право представляти інтереси ГУ Держпраці у Харківській області, які могли здійснювати свою роботу в дистанційному порядку.

Таким чином, труднощі в організації належного виконання обов`язків працівників контролюючого органу (зокрема, завантаженість) не є об`єктивними та непереборними обставинами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження.

Вказана позиція підтверджена висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 27.07.2020 по справі № 580/1443/19, від 27.10.2020 по справі № 460/1245/19.

Окрім того, жодних доказів на підтвердження зазначених обставин відповідач не надав.

Також суд акцентує увагу на тому, що органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 29.06.2022 у справі № 240/16920/21, від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20, від 22.09.2022 у справі № 640/9839/20.

Доводи відповідача про обстріли критичної інфраструктури та як результат - відсутність електропостачання колегія суддів оцінює критично, оскільки загальновідомим є те, що вперше масований ракетний удар по критичній системі України було нанесено російською федерацією 10.10.2022, тобто майже через місяць з моменту отримання суб`єктом владних повноважень копії оскаржуваного рішення (20.09.2022). При цьому, в подальшому апеляційну скаргу подано лише 15 листопада 2022 року, тобто майже через два місяці після отримання копії рішення суду.

Окрім загальних фраз та посилання на дію воєнного стану відповідач жодним чином не обґрунтував та не надав жодних доказів на підтвердження того, яким саме чином введення воєнного стану перешкодило останньому звернутись з апеляційною скаргою у встановлений КАС України строк, не надав, зокрема, актів відсутності електроенергії тощо, які б підтверджували неможливість подати апеляційну скаргу у встановлений законодавством строк, враховуючи суттєвий пропуск останнього.

Також, колегія суддів, надаючи оцінку доводам апелянта, вважає за необхідне зауважити, що Указ Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 стосується лише введення воєнного стану в Україні, будь-яких змін щодо строків розгляду справ, інших процесуальних строків вказаний указ не містить, зміни в частині процесуальних строків до КАС України не вносились.

Неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 17.08.2022 у справі №240/30759/21.

З огляду на викладене, зазначені скаржником обставини про поновлення строку на подання апеляційної скарги є безпідставними та необґрунтованими, а тому останні не можуть свідчити про поважність підстав його пропуску.

Жодних інших обставин поважності пропусук строку на апеляційне оскарження відповідачем не зазначено.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання Головного управління Держпраці у Харківській області про поновлення строку апеляційного оскарження.

Керуючись ст. 121, 295 , 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.09.2022 по справі № 520/16219/21, наведені Головним управлінням Держпраці у Харківській області.

Клопотання Головного управління Держпраці у Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя П`янова Я.В.
Судді Присяжнюк О.В. Спаскін О.А.