Справа № 520/9218/22
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2023-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2023 р. № 520/9218/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тітова О.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під. 3, пов. 2,м. Харків,61022, ) в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, яка полягає у неврахуванні при призначенні ОСОБА_1 пенсії за віком довідки від 18.05.2022 №5/65 про заробітну плату для обчислення пенсії, виданої Бойку Дмітрію Львовічу комунальним підприємством «ХАРКІВСЬКИЙ ПАЛАЦ СПОРТУ»;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області перерахувати Бойку Дмітрію Львовічу з 14.04.2022 пенсію за віком з урахуванням довідки від 18.05.2022 №5/65 про заробітну плату для обчислення пенсії, виданої Бойку Дмітрію Львовічу комунальним підприємством «ХАРКІВСЬКИЙ ПАЛАЦ СПОРТУ», та здійснити виплату перерахованої пенсії з урахуванням уже виплачених сум.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що відповідачем, на думку позивача, протиправно не здійснено перерахунку та виплати пенсії з 14.04.2022 Бойку Дмітрію Львовічу на підставі Довідки № №5/65 про заробітну плату для обчислення пенсії від 18.05.2022 виданої комунальним підприємством "Харківський палац спорту".

Ухвалою суду від 09.11.2022 відкрито спрощене провадження та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Відповідач надав відзив на позов, в якому проти задоволення позовних вимог заперечував.

Позивач надав відповідь на відзим, яким позовні вимоги підтримав повністю.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Оскільки на території м. Харкова з 24.02.2022 ведуться активні бойові дії, суд розглядає справу за наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Суддя у період з 12.12.2022 по 27.12.2022 та з 02.01.2023 по 08.01.2023 знаходився у відпустці.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, судом встановлено наступне.

З 14.04.2022 року Бойку Дмітрію Львовічу (далі Позивач) призначено пенсію за віком у розмірі 8570,48 грн при загальному стажі роботи: 40 років 7 місяців 18 днів.

Позивач 31.05.2022 звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області з заявою про призначення пенсії за віком з урахуванням довідки про заробітну плату від 18.05.22 року №5/65 (далі Довідка)

Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській надало лист, яким повідомлено позивача, що на адресу головного управління надійшов автозапит від головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області від 01.06.2022 № 167932 щодо проведення перевірки довідки про заробітну плату від 18.05.2022 № 5/65 на гр. ОСОБА_1 , видану КП "Харківський палац спорту". Також про відсутність можливості проведення контрольних заходів через дію на території України військового стану.

Вважаючи бездіяльність відповідача щодо неврахування при призначенні пенсії за віком довідки від 18.05.2022 №5/65 про заробітну плату протиправною, позивач звернувся до суду.

Суд, повно та всебічно дослідивши зібрані по справі докази та доводи сторін, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, зазначає наступне.

Надана Позивачем Довідка містить суми заробітної плати з розшифруванням з квітня 1981 року до вересня 1988 року. Містить також підтвердження про виплати страхових внесків та дозвіл на проведення перевірки первинних документів за період зазначений у Довідці. Документ видано КП "ХАРКІВСЬКИЙ ПАЛАЦ СПОРТУ" (61060, Харківська обл., місто Харків, ПРОСПЕКТ ПЕТРА ГРИГОРЕНКА, будинок 2), що не перебуває наразі у процесі припинення.

Працевлаштування на даному підприємстві у вказаний період Позивач підтверджує відомостями з трудової книжки НОМЕР_2 .

При цьому суд зазначає, що врахування такої довідки можливе виключно у разі підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами.

У відповідності до пункту 2.1 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій, затвердженого постановою Правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 № 22-1(далі - Порядок № 22-1), до заяви про призначення (перерахунку) пенсії за віком … За бажанням пенсіонера ним може подаватись довідка про заробітну плату (дохід) до 01 липня 2000 року (додаток 1) із зазначенням у ній назв первинних документів, на підставі яких її видано, їх місцезнаходження та адреси, за якою можливо провести перевірку відповідності змісту довідки первинним документам.

Пунктом 2.10 розділу ІІ Порядку № 22-1 подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій, встановлено, що довідка про заробітну плату (дохід) особи видається на підставі особових рахунків, платіжних відомостей та інших документів про нараховану та сплачену заробітну плату підприємством, установою чи організацією, де працював померлий годувальник або особа, яка звертається за пенсією. Якщо такі підприємства, установи, організації ліквідовані або припинили своє існування з інших причин, то довідки про заробітну плату видаються правонаступником цих підприємств, установ чи організацій або архівними установами.

Відповідно до пункту 4.2 Порядку № 22-1, при прийманні документів орган, що призначає пенсію - перевіряє правильність оформлення заяви, відповідність викладених у ній відомостей про особу даним паспорта та документам про стаж; перевіряє зміст і належне оформлення наданих документів; перевіряє копії відповідних документів, фіксує й засвідчує виявлені розбіжності (невідповідності).

Умови набуття права та порядок визначення розмірів пенсійних виплат в системі загальнообов`язкового державного пенсійного страхування регламентовані Законом України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» № 1058-IV від 09.07.2003 (далі - Закон № 1058).

Частиною 1 статті 5 Закону № 1058 встановлено, що цей Закон регулює відносини, що виникають між суб`єктами системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування.

Дія інших нормативно-правових актів не може поширюватися на ці відносини лише у випадках, передбачених цим Законом № 1058, або в частині, що не суперечить цьому Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 Закону № 1058 заява про призначення (перерахунок) пенсії та необхідні документи подаються до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженій особі в порядку, визначеному правлінням Пенсійного фонду за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах трудових відносин, соціального захисту населення, особисто або через представника, який діє на підставі виданої йому довіреності, посвідченої нотаріально.

Відповідно до статті 44 Закону № 1058 органи Пенсійного фонду мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, видані ними для оформлення пенсії, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі та достовірність поданих відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умови їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством для визначення права на пенсію.

Відповідно до п.1 Постанови КМУ від 13 березня 2022 р. № 303 Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану (далі Постанова №303), припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні.

Разом з тим, п. 2 Постанови №303 вказує, що За наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Тобто, за наявності загрози законним правам та інтересам людини протягом воєнного стану позапланові контрольні заходи дозволяються за рішенням відповідних органів центральної влади.

Окрім того, рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2023 року у справі № 520/10963/22 було встановлено, що Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснює перевірки відповідних довідок у календарній черговості надходження запиту, про що повідомлено у відповіді ГУ ПФУ у Харківській області від 07 листопада 2022 року.

Відповідно до статті 44 Закону № 1058 органи Пенсійного фонду мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, видані ними для оформлення пенсії, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі та достовірність поданих відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умови їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством для визначення права на пенсію.

З матеріалів справи судом не встановлено правомірності неврахування ГУ ПФУ у Харківській області Довідки про заробітну плату від 18.05.22 року №5/65, оскільки відповідачем не надано належних та допустимих, достатніх та достовірних в розумінні приписів ст. ст. 73-76 КАСУ доказів, яким саме чином воєнний стан унеможливлює здійснення відповідних дій за заявою Позивача.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в частині визнання протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, яка полягає у неврахуванні при призначенні ОСОБА_1 пенсії за віком довідки від 18.05.2022 №5/65 про заробітну плату для обчислення пенсії, виданої Бойку Дмітрію Львовічу комунальним підприємством «ХАРКІВСЬКИЙ ПАЛАЦ СПОРТУ».

Щодо позовних вимог про зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області перерахувати Бойку Дмітрію Львовічу з 14.04.2022 пенсію за віком з урахуванням довідки від 18.05.2022 №5/65 про заробітну плату для обчислення пенсії, виданої Бойку Дмітрію Львовічу комунальним підприємством «ХАРКІВСЬКИЙ ПАЛАЦ СПОРТУ», та здійснити виплату перерахованої пенсії з урахуванням уже виплачених сум, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що відповідач вважає за потрібне скористатись своїм правом, передбаченим ст. 44 Закону № 1058 та пункту 4.2 Порядку № 22-1, з метою перевірки відомостей у довідці. У відзиві Пенсійний фонд вказує, що після надходження акту зустрічної перевірки відповідності змісту Довідки первинним документам відбудеться врахування вищезазначеної довідки.

Відтак, за умови підтвердження відомостей довідки первинними документами, за результатами перевірки, пенсія позивачу має бути перерахована з моменту її призначення, а саме з 14.04.2022, а тому наразі право позивача на перерахунок розміру пенсії з урахуванням довідки суд не має підстав вважати порушеним.

За таких обставин, суд не вбачає належним способом захисту "зобов`язання вчинити певні дії", а саме здійснити перерахунок пенсії на підставі Довідки, без проведення належної перевірки відповідачем.

Так, спосіб відновлення порушеного права позивача має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Зазначена позиція повністю кореспондується з висновками Європейського суду з прав людини, відповідно до яких, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею, повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, в тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Отже, "ефективний засіб правого захисту" в розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права й одержання особою бажаного результату.

Згідно з положеннями Рекомендації Комітету Ради Європи № R (80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом 11 березня 1980 року під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта.

На законодавчому рівні поняття "дискреційні повноваження" суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

Частиною четвертою статті 245 КАС України визначено, що у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Враховуючи викладене, суд вважає, що належним та ефективним способом захисту порушеного права позивача буде зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області повторно розглянути заяву позивача від 31.05.2022 про призначення пенсії з урахуванням відповідних висновків суду.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових та службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про часткове задоволення адміністративного позову.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під. 3, пов. 2, м. Харків, 61022, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, яка полягає у неврахуванні при призначенні ОСОБА_1 пенсії за віком довідки від 18.05.2022 №5/65 про заробітну плату для обчислення пенсії, виданої Бойку Дмітрію Львовічу комунальним підприємством «ХАРКІВСЬКИЙ ПАЛАЦ СПОРТУ».

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 31.05.22 про призначення пенсії з урахуванням відповідних висновків суду.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 992 грн (дев`ятсот дев`яносто дві гривні) 40 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Тітов