Справа № 520/3166/23
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2023-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
про залишення позову без руху
15 лютого 2023 р. справа № 520/3166/23
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Сліденко А.В., розглянувши питання прийняття до розгляду позову ОСОБА_1 (далі за текстом - позивач, заявник) до Військової частини НОМЕР_1 про: 1) визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка полягає у не нарахуванні позивачу у повному обсязі індексації грошового забезпечення за період з 12.05.2017 року по 28.02.2018 року із застосуванням місяця для обчислення індексу споживчих цін - січень 2008 року та у невиплаті позивачу сум індексації грошового забезпечення; 2) зобов`язання відповідача нарахувати позивачу індексацію грошового забезпечення за період з 12.05.2017 року по 28.02.2018 року із застосуванням місяця для обчислення індексу споживчих цін - січень 2008 року та провести виплату донарахованих сум; 3) визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо не врахування абзаців 4-6 пункту 5 "Порядку проведення індексації грошових доходів населення", затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 № 1078 при нарахуванні індексації грошового забезпечення позивача в період з 01.03.2018 по 10.08.2020; 4) зобов`язання відповідача здійснити перерахунок, доплату та виплату індексації грошового забезпечення позивача за період з 01.03.2018 по 10.08.2022 із застосуванням березня 2018 року як місяця, за яким здійснюється обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації грошового забезпечення (базового місяця), з урахуванням абзаців 4-6 пункту 5 "Порядку проведення індексації грошових доходів населення", затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078; 5) визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо не проведення нарахування грошового забезпечення позивачу з 29.01.2020 з урахуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року; 6) зобов`язання відповідача здійснити позивачу перерахунок грошового забезпечення (щомісячні основні види грошового забезпечення, щомісячні додаткові види грошового забезпечення та одноразові додаткові види грошового забезпечення) з 29.01.2020 по 10.08.2020, виходячи із розмірів посадового окладу та окладу за військове звання, які визначити шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно додатків 1 і 14 до постанови Кабінету Міністрів Україні "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30 серпня 2017 року № 704, та здійснити виплату різниці з урахуванням виплачених сум; 7) визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо не нарахування та невиплати позивачу при звільненні одноразової грошової допомоги відповідно до ч. 2 ст. 15 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» в розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби; 8) зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити позивачу одноразову грошову допомогу при звільненні відповідно до ч. 2 ст. 15 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» в розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення відповідно до посади та звання позивачки за кожний повний календарний рік служби; 9) визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка полягає у невиплаті позивачу грошової компенсації за неотримане речове майно, виходячи із закупівельної вартості речового майна за цінами станом на 01 січня 2020 року; 10) зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити позивачу грошову компенсацію за неотримане речове майно, виходячи із закупівельної вартості речового майна за цінами станом на 01 січня 2020 року, з урахуванням проведених виплат, -
Підставами заявленого позову є доводи про те, що Військовою частиною із заявником на дату звільнення із військової служби - 10.08.2020р., не проведено повного та остаточного розрахунку по усім платежам.
Суддя відмічає, що позов містить низку недоліків в оформленні.
Зокрема, вимога про виплату грошової компенсації за неотримане речове майно, як і інші у цьому позові, витікає із проходження публічної служби.
Відтак, за загальним правилом до таких вимог підлягає застосуванню строк давності звернення до суду, передбачений ч.5 ст.122 КАС України, тобто один місяць.
Виняток із цього правила складає, зокрема, вимога про стягнення індексації грошового забезпечення військовослужбовця (спонукання до нарахування індексації грошового забезпечення військовослужбовця), оскільки індексація нараховується на грошове забезпечення (тобто на винагороду за виконану роботу, плату на працю), і спеціальний закон не містить жодних застережень з даного питання.
З цих міркувань суд вважає, що на вимогу про стягнення заробітної плати/грошового забезпечення військовослужбовця (виплату винагороди за працю/службу) і на вимогу про стягнення індексації підлягає поширенню правовий режим, ідентичний запровадженому ст.233 Кодексу законів про працю України відносно захисту права на оплату праці.
Водночас із цим, згідно правового висновку постанови Верховного Суду від 19.02.2020р. по справі №802/1677/16-а грошова компенсація за неотримане речове майно, що підлягало видачі під час проходження військової служби, не є грошовим забезпеченням військовослужбовця (чи його складовою).
Тому, у силу останньої у часі правової позиції Верховного Суду з питання строку звернення до суду у спорах за вимогами про одержання публічним службовців платежів у межах відносин із проходження публічної служби, викладеної у постанові від 22.01.2020р. по справі №620/1982/19, такі вимоги у сфері публічної служби мають заявлятись у строк відповідно до ч.5 ст.122 КАС України, адже у даній категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.
Як зазначено у позові, заявник був виключений зі списків особового складу військової частини - 10.08.2020р.
До суду позов поданий лише 13.02.2023р. шляхом формування позовної заяви із використанням функціоналу електронного кабінету підсистем "Електронний суд", тобто поза межами строку в один місяць від дати звільнення.
З огляду на викладене, суд доходить висновку, що даний позов у частині вимоги стосовно отримання компенсації за неотримане речове майно заявником подано із пропущенням строку звернення до адміністративного суду, а заяви про поновлення цього строку матеріали позову не містять, що суперечить положенням ч.6 ст.161 КАС України.
Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені ст.123 КАС України.
Зокрема, ч. 1 ст. 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
По-друге, як вже зазначалося судом вище, речове майно не можна ототожнювати із заробітною платою (грошовим забезпеченням) військовослужбовця.
Отже, щодо позовних вимог про нарахування та виплату компенсації вартості речового майна не може бути застосована і передбачена п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" пільга зі сплати судового збору, на відміну від решти вимог даного позову, які підпадають під пільговий правовий режим зі сплати судового збору.
По-третє, позов містить вимогу про зобов`язання відповідача здійснити перерахунок, доплату та виплату індексації грошового забезпечення позивача за період з 01.03.2018 по 10.08.2022 із застосуванням березня 2018 року як місяця, за яким здійснюється обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації грошового забезпечення (базового місяця), з урахуванням абзаців 4-6 пункту 5 "Порядку проведення індексації грошових доходів населення", затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078.
З цього приводу суд зазначає, що у силу положень ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Усупереч викладеній нормі, позов не містить жодних доказів на підтвердження обставин проходження заявником публічної військової служби у Військовій частині НОМЕР_1 у період з 11.08.2020 р. по 20.08.2022 р.
По-четверте, до матеріалів позовної заяви не надано доказів направлення на адресу відповідача листом з описом вкладення копій поданих до суду документів.
Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.
Згідно ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідно до частин сьомої-десятої статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.
Позов та додані до нього документи подано представником позивача за допомогою функціоналу підсистеми "Електронний суд".
Проте, представником позивача в порушення ч. 9 ст. 44 КАС України не надано доказів направлення на адресу відповідача листом з описом вкладення копій поданих до суду документів. Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду докази направлення на адресу відповідача листом з описом вкладення копії позову та доданих до нього документів.
Невідповідність стану оформлення матеріалів позову вимогам ст. 161 КАС України зумовлює залишення позову без руху відповідно до ст. 169 КАС України з встановленням строку для усунення недоліків.
Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 4, 12, 122, 123, 160, 161, 171, 173, 175, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -
1. Позов - залишити без руху.
2. Встановити способом виправлення недоліку подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку на звернення до суду із долученням належних, допустимих, достатніх та достовірних доказів настання цього наслідку через дію поважної причини; всіх наявних у позивача доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги; доказів сплати судового збору; доказів направлення на адресу відповідача листом з описом вкладення копії позову та доданих до нього документів.
3. Встановити строком виправлення недоліку - 10 днів від дати отримання цієї ухвали.
4. Роз`яснити, що невиправлення недоліку зумовлює прийняття процесуального рішення про повернення позову.
5. Роз`яснити, що ухвала набирає законної сили з моменту підписання, оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Сліденко