Справа № 420/449/23
Суддя: Лебедєва Г.В.
Дата ухвалення: 2023-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/449/23
У Х В А Л А

20 лютого 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Лебедєвої Г.В. розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника відповідача про здійснення розгляду справи №420/449/23 за позовом ОСОБА_1 до Начальника відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів Управління забезпечення діяльності Державного бюро розслідувань Згіблової Оксани Олексіївни, Державного бюро розслідувань про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, за правилами загального позовного провадження,

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Начальника відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів Управління забезпечення діяльності Державного бюро розслідувань Згіблової Оксани Олексіївни, Державного бюро розслідувань про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою від 10.01.2023 року Одеський окружний адміністративний суд відкрив провадження у справі № 420/449/23 та ухвалив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до ст. 262 КАС України.

До канцелярії Одеського окружного адміністративного суду від представника Державного бюро розслідувань до суду надійшло клопотання, в якому заявник просить розглянути справу за правилами загального позовного провадження, а також викликати позивача в судове засідання для дачі пояснень по суті, зважаючи на предмет спору та відсутність будь-яких доказів чи пояснень з приводу обґрунтування необхідності отримання інформації від ДБР, а також зловживання позивачем процесуальними правами, що полягає у подачі завідомо безпідставних численних позовів, що не мають на меті ефективного захисту прав, свобод та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень. Також, беручи до уваги сукупність усіх обставин, що мають безпосереднє відношення до позивача та ініційованих ним справ, вважаємо, що для прийняття обґрунтованих та правомірних рішень, критично необхідним є з`ясування природи інтересу позивача до персональних даних працівників державного правоохоронного органу, структури та штатної чисельності окремих слідчих та оперативних підрозділів центрального апарату та територіального управління, отримання копій наказів, контрактів, посадових інструкцій про проходження служби керівником ДБР, керівниками самостійних структурних підрозділів та структурних підрозділів, їх повноваження, переміщення по службі, копій документів що свідчать про Фінансово-економічне становище працівників, копій документів, які свідчать про внутрішню організацію роботи в ДБР, реєстрацію вхідної кореспонденції, проходження її візування та накладення резолюцій, та ін. у такий непростий для країни час, коли всі зусилля скеровані на відсіч ворога у зв`язку із повномасштабним вторгненням на територію України та забезпечення національної безпеки є над пріоритетним завданням для всіх державних органів.

Аналогічне клопотання заявлено у відзиві на позовну заяву, який надійшов на адресу суду 26.01.2023.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання, з огляду на таке.

Згідно з ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Частиною 3 цієї ж статті визначено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) це адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин (п.20 ч.1 ст.4 КАС України).

При цьому в силу ч. 4 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Слід вказати, що практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Axen v. Germany, заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року Varela Assalino contre le Portugal, заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які можуть бути висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що дана справа належить до категорії справ, які можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, та вважає вказане клопотання представника Державного бюро розслідувань таким, що не належить до задоволення.

Керуючись ст.ст. ст. 12, 248, 262 КАС України суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника Державного бюро розслідувань про здійснення розгляду справи №420/449/23 за позовом ОСОБА_1 до Начальника відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів Управління забезпечення діяльності Державного бюро розслідувань Згіблової Оксани Олексіївни, Державного бюро розслідувань про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, за правилами загального позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В. Лебедєва