Справа № 646/216/22
Суддя: Демченко І. М.
Дата ухвалення: 2023-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 646/216/22
№ провадження 2-а/646/15/2023
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

16 лютого 2023 року м. Харків

Червонозаводський районний суд міста Харкова у складі судді Демченко І.М., перевіривши на відповідність нормам адміністративного процесуального закону заяву ОСОБА_1

В С Т А Н О В И В :

18.01.2022 ОСОБА_1 звернулася до Червонозаводського районного суду міста Харкова з заявою, у якій просить роз`яснити, чому її не попередили про постанову засобами поштового зв`язку (АТ «Укрпошта») або через додаток «Дія»; скасувати арешт, накладений на банківські рахунки, та прийняти рішення щодо постанови про накладання адміністративного стягнення.

Справа перебувала в провадженні судді Червонозаводського районного суду м.Харкова Благої І.С. та ухвалою від 21.01.2022 залишена без руху.

За положеннями частини дев`ятої статті 31 КАС України невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач із складу колегії суддів (якщо справа розглядається колегіально) у визначених законом випадках не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.

На підставі розпорядження керівника апарату Червонозаводського районного суду міста Харкова № 02-13/27 від 09.02.2023, призначено повторний автоматизований розподіл вищевказаної судової справи та за його результатами головуючим у справі визначено суддю Червонозаводського районного суду міста Харкова Демченко І.М.

Частиною 14 ст. 31 КАС України передбачено, що у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Провадження у справі не відкрито, у зв`язку з чим розгляд справи починається спочатку.

Перевіривши на відповідність нормам адміністративного процесуального закону позовну заяву суд зазначає таке.

Зі змісту вищевказаної заяви вбачається, що вона є адміністративною позовною заявою, розгляд якої відбувається за правилами КАС України.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до ч.5 ст. 160 КАС України позовна заява повинна містити зокрема: повне ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Крім того, у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

При зверненні до суду з цією заявою позивачем взагалі не визначено відповідачів, що позбавляє суд можливості перевірити дотримання правил підсудності, предметної та територіальної юрисдикції.

Крім того, у відповідності до вимог ч.6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до ч.4 ст. 122 КАС України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Позивачем при зверненні до суду заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску не подано.

Відповідно до вимог ст. 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Подана ОСОБА_1 до суду заява не містить зазначення кола відповідачів, зміст позовних вимог неконкретизований та викладений таким чином, що унеможливлює визначити предмет оскарження. Так, ОСОБА_1 просить прийняти рішення щодо постанови про накладення адміністративного стягнення, але при цьому не зазначає, яке саме рішення. Більш того, неможливо однозначно зрозуміти, щодо якої саме постанови ОСОБА_1 просить прийняти рішення: щодо постанови про накладення адміністративного стягнення або щодо постанови державного виконавця про відкриття виконавчого провадження, на яку вона посилається у цій вимозі саме як на постанову про накладення адміністративного стягнення.

При цьому, якщо предметом оскарження є постанова державного виконавця про відкриття виконавчого провадження, а також інші його рішення, дії чи бездіяльність у виконавчому провадженні, то з урахуванням положень ст.20 КАС України така справа не підсудна місцевому суду як суду адміністративної юрисдикції, а віднесена до предметної юрисдикції відповідного окружного адміністративному суду.

Якщо ж предметом спору є постанова про адміністративне стягнення, то такі спори підсудні місцевим судам як адміністративним судам.

Що стосується вимоги про скасування арешту майна, то згідно з висновками, які викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.01.2020 у справі № 340/25/19, якщо підставою позову є неправомірні, на думку позивача, дії органу державної виконавчої служби при накладенні арешту на певне майно, то такий спір має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

При цьому, з урахуванням правил розмежування предметної юрисдикції такі категорії справ підсудні відповідним окружним адміністративним судам.

Також слід зазначити, що відповідно до п.5 ч.5 ст. 160 КАС України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Положеннями ст. 94 КАС України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

У той же час, суду не було надано оригінал чи належним чином засвідчену копію постанови про накладення адміністративного стягнення.

Крім того, у позовній заяві відсутнє письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Окрім зазначеного, відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Вказана вимога позивачем не дотримана та нею не було надано копію позовної заяви для відповідача.

Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до положень статей 3,5 Закону України «Про судовий збір», серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, відсутні особи, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Як вбачається з доданих до позовної заяви документів, позивачем не сплачено судовий збір за подання вказаної позовної заяви та не подано документів, на підставі яких, відповідно до Закону України «Про судовий збір», позивач може бути звільнений від сплати судового збору.

При цьому в залежності від предмету спору (предмету оскарження) судовий збір справляється відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір».

При цьому, якщо предметом спору є постанова про накладення адміністративного стягнення, то відповідно до правової позиції викладеної Великої Палатою Верховного Суду у постанові по справі № 543/775/17 від 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду вирішила за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження№ 21-1410а16), вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. В контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Отже, якщо предметом спору (оскарження) є постанова про накладення адміністративного стягнення, який підсудний місцевому суду як адміністративному суду, то позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 496,20 грн. (за подання позовної вимоги немайнового характеру), про що надати до суду відповідний документ.

Так, підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що Законом України «Про Державний бюджет України на 2022рік» встановлено у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі на 01.01.2022 року 2393,00 грн., за подання даного позову підлягало б сплаті 992,40 грн. судового збору. Однак, враховуючи позицію Великої Палати Верховного Суду у справі № 543/775/17 від 18.03.2020, розмір судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення повинен складати 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 496,20 грн.

Згідно ч.1,2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 160, 169 КАС України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Прийняти до провадження справу № 646/216/22, провадження № 2-а/646/15/2023 за заявою ОСОБА_1 .

Заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви у 10-деннний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі виправлення недоліків у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Червонозаводського районного

суду міста Харкова І.М.Демченко