Справа № 420/18262/22
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2023-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Бутенко А.В., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (65078, м. Одеса, вул, Івана та Юрія Лип, 21-А, ) про визнання протиправним та скасування наказу Одеської митниці №51-дс від 11.11.2022 року,-

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст позовних вимог.

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, в якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці №51-дс від 11.11.2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ».

Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивача наказом від 30.06.2021 року звільнено з посади головного державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці Державної митної служби України та переведено на посаду старшого державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці Державної митної служби України. У листопаді 2022 року позивачка була ознайомлена із наказом про «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », яким позивачку притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за порушення службових обов`язків.

Позивач вважає вказаний наказ протиправним та прийнятим із порушенням закону, оскільки не відповідає фактичним обставинам справи і наявним документам, а тому такий наказ має бути скасований.

02.01.2023 року за вх. №ЕС/45/23 від Одеської митниці надійшов відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого зазначено, що згідно з наказом Одеської митниці від 22.09.2022 № 9-дс на підставі інформації викладеної у доповідній записці керівника комісії з проведення перевірки з окремих питань, начальника відділу внутрішньої безпеки Одеської митниці ОСОБА_2 від 16.09.2022 № 7.10-25/1087, порушено дисциплінарне провадження відносно головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці, спеціальне звання «Радник митної служби ІІІ рангу» Аліни НАЗАРЕНКО, та створена дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарної справи для здійснення дисциплінарного провадження. На виконання наказу Одеської митниці від 30.05.2022 № 234 «Про проведення перевірки з окремих питань» (зі змінами, внесеними наказами Одеської митниці від 02.06.2022 № 240, від 02.06.2022 № 241, від 13.06.2022 № 259, від 12.07.2022 № 319, від 15.08.2022 № 368), відповідно до Порядку організації та проведення внутрішніх перевірок у Державній митній службі України, затвердженого наказом Держмитслужби від 20.01.2015 № 15, проведено перевірку з окремих питань стосовно дотримання посадовими особами митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці вимог законодавства України з питань митної справи під час виконання митних формальностей щодо товарів, переміщуваних через митний кордон України за період з 01.04.2022 по 27.05.2022 та складено Акт про результати проведення перевірки з окремих питань від 13.09.2022 № 7.10-25/1077 (далі- Акт). Згідно Акту під час здійснення перевірки встановлені митні оформлення товарів які перебували під митним контролем та щодо яких здійснювалась передача права власності без попереднього поміщення їх у митний режим митного складу (згідно відомостей АСМО «Інспектор») або попередньої передачі на склад Одеської митниці (згідно інформації УАГД Одеської митниці), в тому числі МД № UA500020/2022/007939 (прийняття митної декларації до митного оформлення посадова особа ВМО № 1 ОСОБА_1 ). 20.04.2022 декларантом ТОВ «САПФІР ЕКСПО» подано митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ на 3 товари, у тому числі товар № 1 «взуття жіноче…», товар № 2 «взуття жіноче…», яку прийнято до митного оформлення за № UA500020/2022/007939. Митні формальності за ЕМД № 007939 виконані посадовою особою ВМО № 1 ОСОБА_1 (реєстрація митної декларації, прийняття митної декларації до митного оформлення, контроль із застосуванням системи управління ризиками, перевірка правильності класифікації та кодування товарів, перевірка правильності визначення митної вартості товарів, перевірка правильності нарахування митних платежів, перевірка наявності задекларованих товарів у реєстрі товарів, що містять об`єкти інтелектуальної власності, перевірка правильності визначення країни походження товарів, завершення митного оформлення). Прийняття митної декларації до митного оформлення було здійснено ОСОБА_3 20.04.2022 о 15:27:07, завершення митного оформлення було здійснено ОСОБА_3 20.04.2022 о 18:52:23. МД не містила усіх відомостей та була подана з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом (зокрема, щодо порушення порядку допуску передачі права власності на іноземні товари), проте, незважаючи на наявність підстав, передбачених частиною одинадцятою статті 264 Кодексу для відмови у прийнятті МД, була оформлена. На запит Дисциплінарної комісії від 26.09.2022 № 7.10-12/845 митний пост «Одесапорт» надав пояснення в.о. заступника начальника митного поста начальника ВМО № 1 м/п «Одеса-порт» Одеської митниці Олександра Коротаєва; службову характеристику ОСОБА_4 ; копію положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці. Дисциплінарна комісія, відповідно до матеріалів дисциплінарної справи, прийшла до висновку, що головним державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці Аліною НАЗАРЕНКО, не виконувалися в повному обсязі дотримання вимог чинного законодавства стосовно прийняття митної декларації. Відповідно до пункту 3.1 посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці, затвердженої в.о. начальника Одеської митниці Юрієм Герасимовим від 16.11.2021, основні посадові обов`язки здійснення митного контролю та виконання митних формальностей щодо товарів та транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України засобами водного, автомобільного та залізничного, а також змішаними перевезеннями (консолідованих вантажів), із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, за допомогою інформаційних технологій. Аліна НАЗАРЕНКО ознайомлена з посадовою інструкцією головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці, про що свідчить особистий підпис від 16.11.2021 року. Пояснення ОСОБА_5 не спростовують факт вчинення нею дисциплінарного проступку, а навпаки підтверджується неналежне виконання своїх посадових обов`язків. Дисциплінарна справа містить позитивну службову характеристику ОСОБА_5 від в.о. заступника начальника митного поста - начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт». За результатами дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією встановлено: Вчинення головним державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці Аліною НАЗАРЕНКО дисциплінарного проступку, а саме неналежного виконання старшим державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці Аліною НАЗАРЕНКО своїх посадових обов`язків, передбачених підпунктом 1 пункту 12 Положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці затвердженого наказом Одеської митниці від 30.06.2021, посадовою інструкцією державного службовця затвердженої в.о. начальника Одеської митниці Юрієм Герасимовим від 16.11.2021, що призвело до порушення частини 5, 6, 11 статті 264 Митного Кодексу України, пункту 1 розділу 3 посадової інструкції державного службовця. Відповідно до частини першої статті 64 Закону за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Отже, керуючись приписами ст. 65, ст. 66, Закону України "Про державну службу", Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039, враховуючи наявність у діях ОСОБА_6 дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія дійшла висновку щодо доцільності звернення до начальника Одеської митниці з поданням про притягнення головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці ОСОБА_6 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, у зв`язку з чим комісією підготовлено та подано керівництву митниці відповідне подання від 04.11.2022 № 7.10-12/1042. Таким чином, притягнення головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці ОСОБА_6 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани на підставі наказу Одеської митниці від 11.11.2022 року №51-дс здійснено обґрунтовано та правомірно, підстави для визнання вказаного наказу незаконним та скасування в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача відсутні, а тому вважаємо, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_6

03.01.2023 року за вх. №190/23 від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач підтримав позицію викладену в позовній заяві та просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Заяви чи клопотання від сторін не надходили.

Процесуальні дії, вчинені судом.

Ухвалою суду від 19.12.2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на підставі ст.262 КАС України.

Обставини справи.

ОСОБА_1 працює головним державним інспектором відділу митного оформлення №1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці Державної митної служби України.

На виконання наказу Одеської митниці від 30.05.2022 року № 234 «Про проведення перевірки з окремих питань» (зі змінами, внесеними наказами Одеської митниці від 02.06.2022 року № 240, від 02.06.2022 року № 241, від 13.06.2022 року № 259, від 12.07.2022 року № 319, від 15.08.2022 року № 368), відповідно до Порядку організації та проведення внутрішніх перевірок у Державній митній службі України, затвердженого наказом Держмитслужби від 20.01.2015 року № 15, проведено перевірку з окремих питань стосовно дотримання посадовими особами митного поста «Одеса порт» Одеської митниці вимог законодавства України з питань митної справи під час виконання митних формальностей щодо товарів, переміщуваних через митний кордон України за період з 01.04.2022 по 27.05.2022 року.

Строк проведення перевірки з 30.05.2022 по 13.09.2022 рік.

За результатами перевірки складено Акт про результати проведення перевірки з окремих питань від 13.09.2022 № 7.10-25/1077.

Згідно з Актом про результати проведення перевірки з окремих питань від 13.09.2022 року № 7.10-25/1077, під час здійснення перевірки встановлені митні оформлення товарів які перебували під митним контролем та щодо яких здійснювалась передача права власності без попереднього поміщення їх у митний режим митного складу (згідно відомостей АСМО «Інспектор») або попередньої передачі на склад Одеської митниці (згідно інформації УАГД Одеської митниці), в тому числі МД № UA500020/2022/007939 (прийняття митної декларації до митного оформлення посадова особа ВМО № 1 ОСОБА_1 ).

Наказом від 22.09.2022 року № 9-дс «Про порушення дисциплінарного провадження», стосовно ОСОБА_1 порушено дисциплінарне провадження.

ОСОБА_1 надала пояснення, в яких зазначено, що згідно поданих декларантом документів до митної декларації від 20.04.2022 року № UA500020/2022/007939, було дотримано вимоги щодо видачі вантажу у порту призначення за ст. 162 КТМ та правила передачі коносамента власнику вантажу згідно ст.140 КТМ. До товарів вивантажених із судна в зону митного контролю на території морського порту, які перебували на тимчасовому зберіганні під митним контролем з подальшим поміщенням у митний режим імпорту (за митною декларацією від 20.04.2022 року № UA500020/2022/007939) з дотриманням всіх вимог глави 13 МКУ «Імпорт (випуск для вільного обігу)», не застосовуються вимоги глави 20 МКУ «Митний склад», а будь-яка законодавча вимога про необхідність попереднього розміщення таких товарів в режим митний склад відсутня. Таким чином, підстави для відмови у митному оформленні товарів були відсутні.

Наказом від 26.10.2022 року № 30-дс продовжено строки здійснення дисциплінарного провадження до 60 календарних днів, зокрема, стосовно головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» ОСОБА_1

04.11.2022 року за №7.10-12/1042 в.о. начальнику Одеської митниці Мірошніченку М. направлено подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці.

В мотивувальній частині якого зазначено, що 20.04.2022 декларантом ТОВ «САПФІР ЕКСПО» подано митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ на 3 товари, у тому числі товар № 1 «взуття жіноче…», товар № 2 «взуття жіноче…», яку прийнято до митного оформлення за № UA500020/2022/007939.

Митні формальності за ЕМД № 007939 виконані посадовою особою ВМО № 1 ОСОБА_1 (реєстрація митної декларації, прийняття митної декларації до митного оформлення, контроль із застосуванням системи управління ризиками, перевірка правильності класифікації та кодування товарів, перевірка правильності визначення митної вартості товарів, перевірка правильності нарахування митних платежів, перевірка наявності задекларованих товарів у реєстрі товарів, що містять об`єкти інтелектуальної власності, перевірка правильності визначення країни походження товарів, завершення митного оформлення). Прийняття митної декларації до митного оформлення було здійснено ОСОБА_3 20.04.2022 о 15:27:07, завершення митного оформлення було здійснено ОСОБА_3 20.04.2022 о 18:52:23.

Частинами п`ятою та частиною шостою статті 264 Митного Кодексу України № 4495- VI від 13.03.2012 передбачено що з метою визначення правильності заповнення поданої митної декларації та відповідності доданих до неї документів установленим вимогам митний орган здійснює перевірку митної декларації. Митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до частини 11 статті 264 Кодексу митний орган відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав:

1) митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу;

2) електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів;

3) митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом.

Кодексом встановлені випадки, за якими допускається передача права власності на іноземні товари, які знаходяться під митним контролем. Так, згідно статті 128 Кодексу допускається передача права власності на іноземні товари, які знаходяться у митному режимі митного складу.

Стаття 242 Кодексу допускає видачу зі складу митниці особам до яких протягом строку зберігання перейшло право власності на ці товари або право володіння ними, лише після митного оформлення зазначених товарів, відшкодування витрат митних органів на їх зберігання та сплати відповідних митних платежів. Проте, ЕМД № 007939 на товари без попереднього поміщення товарів у митний режим митного складу (згідно відомостей АСМО «Інспектор») або попередньої передачі на склад Одеської митниці (згідно інформації УАГД).

МД не містила усіх відомостей та була подана з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом (зокрема, щодо порушення порядку допуску передачі права власності на іноземні товари), проте, незважаючи на наявність підстав, передбачених частиною одинадцятою статті 264 Кодексу для відмови у прийнятті МД, була оформлена.

Дисциплінарна комісія, відповідно до матеріалів дисциплінарної справи, прийшла до висновку, що головним державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці ОСОБА_1 , не виконувалися в повному обсязі дотримання вимог чинного законодавства стосовно прийняття митної декларації.

Згідно з резолютивною частиною подання від 04.11.2022 року за №7.10-12/1042 запропоновано застосувати до головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани, відповідно до статей 64,65,66 Закону України «Про державну службу» за порушення ч.ч.5,6,11 ст. 246 Митного кодексу України, пп.1 п.12 Положення про відділ митного оформлення №1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці затвердженого наказом Одеської митниці від 30.06.2021 року, п.1 розділу 3 посадової інструкції державного службовця затвердженої в.о. начальника Одеської митниці від 16.11.2021 року.

При цьому, з 8 членів комісії «за» проголосували 5, у т.ч. голова дисциплінарної комісії.

Наказом від 11.11.2022 року № 51-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », за неналежне виконання п.1 розділу 3 посадової інструкції, що призвело до порушення вимог ч.ч. 5, 6, 11 ст.264 Митного кодексу України, головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

З матеріалами дисциплінарної справи ОСОБА_1 ознайомлена особисто під розпис 15.11.2022 року.

Вважаючи спірний наказ від 11.11.2022 року № 51-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » протиправним, позивач звернулася до суду з позовною заявою.

Джерела права й акти їх застосування.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Засади дисциплінарної відповідальності державних службовців визначено Законом України «Про державну службу».

Так, відповідно до ч.1 ст.64 Закону України «Про державну службу» за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з ч.1 ст.65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

За приписами п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу» дисциплінарним проступком, зокрема, є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Види дисциплінарних стягнень та загальні умови їх застосування визначено у статті 66 Закону України «Про державну службу».

Згідно з ч.1 ст.66 Закону України «Про державну службу» до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

За приписами ч.1 ст.67 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Частинами 1 та 2 статті 68 Закону України «Про державну службу» встановлено, що дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): 1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії; 2) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

За приписами ч.ч.1, 2 ст.69 Закону України «Про державну службу» для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", є Комісія. Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "Б" та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення. Дисциплінарну комісію стосовно інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

Згідно з ч.10 ст.69 Закону України «Про державну службу» результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Відповідно до ч.1 ст.71 Закону України «Про державну службу», порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

На виконання приписів вказаної норми ст.71 Закону України «Про державну службу» постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі - Порядок №1039), яким визначено процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Приписами п.4 Порядку №1039 передбачено, що дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Згідно з п.5 Порядку №1039 строк здійснення дисциплінарного провадження визначається міністром або суб`єктом призначення з урахуванням встановленого законодавством строку притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності. Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів.

Пунктом 7 Порядку №1039 встановлено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

Відповідно до п.8 Порядку №1039 дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», є Комісія з питань вищого корпусу державної служби (далі - Комісія). Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії «Б» та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення. Дисциплінарну комісію стосовно інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

Відповідно до п.33 Порядку №1039 Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Абзацом 1 пункту 34 Порядку №1039 передбачено, що результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.

Гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення визначено статтею 74 Закону України «Про державну службу».

Так, відповідно до ч.1 ст.74 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Згідно з ч.2, ч.3 ст.74 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Частиною 1 статті 77 Закону України «Про державну службу» визначено, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

Згідно з ч.2 ст.77 Закону України «Про державну службу» у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Висновки суду.

Щодо суті порушень, за вчинення яких, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, суд зазначає таке.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов`язків. Так, складовими дисциплінарного проступку є дії або бездіяльність працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) та порушенням або ж неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність складу дисциплінарного проступку.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом України «Про державну службу», правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Отже, наказ про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення й час виявлення самого проступку, а також обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Аналогічна правова позиція відображена у постановах Верховного Суду від 09.12.2019 року у справі № 813/3820/17, від 01.11.2022 року у справі № 380/3045/21.

Зі змісту оскаржуваного наказу вбачається, що на думку відповідача, об`єктивна сторона дисциплінарного проступку, вчиненого ОСОБА_1 , полягає у тому, що вона неналежно виконувала обов`язки, передбачені пунктом 1 розділу 3 посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці в частині нездійснення контролю за дотриманням суб`єктом ЗЕД установленого законодавством порядку переміщення товарів через митний кордон України, що призвело до порушення вимог ч.ч. 5, 6, 11 ст.264 Митного кодексу України.

Відповідно до п. 1 розділу 3 Посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці, затвердженої 16.11.2021 року, основними посадовими обов`язками є, зокрема, здійснення контролю за дотриманням суб`єктами ЗЕД та громадянами установленого законодавством порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України: здійснення митного контролю та виконання митних формальностей щодо товарів та транспортних засобів комерційного призначення, що переміщується через митний кордон України засобами водного, автомобільного та залізничного, а також змішаними перевезеннями (консолідованих вантажів), із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, за допомогою інформаційних технологій; здійснення перевірки документів та відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України; здійснення митного огляду товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України; здійснення обліку товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України у зоні діяльності відділу; застосування системи управління ризиками з метою визначення форм та обсягів митного контролю; використання у процесі митного контролю технічних та спеціальних засобів, що безпечні для життя та здоров`я людей, тварин і рослин та не завдають шкоди товарам і транспортних засобам.

З матеріалів справи вбачається, що дисциплінарна справа не містить пояснень безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності).

Отже, висновки дисциплінарної комісії, викладені в поданні від 04.11.2022 року ґрунтуються на обставинах, викладених в Акті про результати проведення перевірки з окремих питань від 13.09.2022 року на виконання наказу № 234 від 30.05.2022 року.

Оцінюючи обґрунтованість спірного наказу, суд виходить із того, що відповідний висновок має прийматися на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, підтверджених доказами, які були досліджені під час розгляду дисциплінарної справи та які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню.

При цьому належність доказу означає встановлення інформації (фактичних даних), які визначають предмет доказування. Зміст фактичних даних повинен відповідати їх формі, а саме документально підтверджувати певні обставини, на які посилається сторона, тобто мати ознаку допустимості, що виключає суперечливість поєднання змісту та форми доказу. Останній критерій є обов`язковою ознакою для правової придатності доказу та його достовірності, що, в свою чергу, визначає якісну оцінку вже наявного доказу як належного та допустимого, тобто дозволяє перевірити його правдоподібність та відповідність реальній дійсності у співвідношенні з іншими засобами доказування.

Відповідне дисциплінарне провадження повинно бути здатним призвести до встановлення фактів справи та до встановлення і покарання винних осіб, за результатами якого і приймається наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Отже, розгляд питання повинен бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні або необґрунтовані висновки. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події. Будь-який недолік розслідування, що стає на заваді встановленню причин порушення, є загрозою недотримання цього стандарту.

Спірним наказом фактично констатовано порушення позивачем Закону України "Про державну службу", Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, в основу чого покладено, твердження про неналежне виконання посадових обов`язків головним державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці ОСОБА_1 , що виявилось в порушенні митних правил під час здійснення митного контролю та митного оформлення товарів за митною декларацією від 20.04.2022 року № UA500020/2022/007939. При цьому в даному наказі та матеріалах дисциплінарного провадження відсутній будь-який аналіз чи оцінювання вихідних даних для таких висновків, не зазначено відповідного обґрунтування, яке повинно базуватись на фактах та обставинах та із застосуванням чітких та зрозумілих критеріїв.

Суд звертає увагу, що у подання дисциплінарної комісії від 04.11.2022 року не містить конкретних обставин, які саме дії вчинила позивачка або не вчинила та, відповідно, не містить конкретної норми чинного законодавства, що саме порушила ОСОБА_1 , обмежившись виключно констатацією фактів про порушення позивачкою законодавства стосовно прийняття митної декларації.

Також, ані в поданні дисциплінарної комісії від 04.11.2022 року, ані в наказі №51-дс від 11.11.2022 року не вказано, будь-яких фактів та доказів неналежного виконання позивачем службових обов`язків.

На переконання суду, застосування до позивачки дисциплінарного стягнення, вина якого не доведена належними та допустимими доказами, не може вважатись результатом ефективного службового розслідування.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов висновку, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбулось за відсутності беззаперечного факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку та, водночас, з порушенням процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності, а саме не забезпечено право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення дисциплінарного стягнення, не надано можливості надати пояснення після ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи стосовно викладених в Акті про результати проведення перевірки з окремих питань від 13.09.2022 року та поданні від 04.11.2022 року, з огляду на що наказ Одеської митниці від №51-дс від 11.11.2022 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності, яким позивачу оголошено догану, не відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, зокрема, обґрунтованості, пропорційності та прийняття на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

У відповідності до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 6, 72-73, 77, 132, 139, 143, 241-246, 250-251 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (65078, м. Одеса, вул, Івана та Юрія Лип, 21-А, ) про визнання протиправним та скасування наказу Одеської митниці №51-дс від 11.11.2022 року задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці №51-дс від 11.11.2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ».

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України () судовий збір у розмірі 992,40 (дев`ятсот дев`яносто дві грн., 40 коп.) гривень.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя А.В. Бутенко