Справа № 1.380.2019.000737
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2023-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2023 року справа №1.380.2019.000737

зал судових засідань №5

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

за участю:

секретаря судового засідання Лєбєдєва Д.Ю.,

представників позивачів Вербенка П.О., Шпака В.В., Карпин В.П.,

представника третьої особи Зигмунда Р.С.,

представників відповідачів Кулика А.Я., Будлянського В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові у режимі відеоконференції за правилами загального позовного провадження справу за позовом приватного акціонерного товариства Львівський електроламповий завод ІСКРА, товариства з обмеженою відповідальністю ГЕОС, товариства з обмеженою відповідальністю Галицький торгово-виробничий альянс, товариства з обмеженою відповідальністю "Під Дубом" до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Львівської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів товариство з додатковою відповідальністю Львівський завод Металіст, товариство з обмеженою відповідальністю "Юніко - Експо", відкрите акціонерне товариство "Львівський завод залізобетонних виробів №2", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів державне підприємство Український державний науково-дослідний інститут проєктування міст ДІПРОМІСТО ім. Ю. Білоконя про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення

в с т а н о в и в:

І. Стислий виклад позицій учасників справи

приватне акціонерне товариство Львівський електроламповий завод ІСКРА , місцезнаходження: 79066, м.Львів, вул. Вулецька, 14 звернулось до суду з позовом до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру , місцезнаходження: 03151, м.Київ, вул.Народного Ополчення, 3, Львівської міської ради , місцезнаходження: 79006, м.Львів, пл.Ринок, 1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів, державне підприємство Український державний науково-дослідний інститут проєктування міст ДІПРОМІСТО ім.Ю.Білоконя 9, місцезнаходження: 01133, м.Київ, бульвар Лесі Українки, 26, в якому просить:

- визнати недійсним та скасувати Висновок державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14, затверджений Держземагенством України;

- скасувати ухвалу Львівської міської ради № 631 від 30.06.2016 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова, прийняту на підставі незаконного Висновку державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 30.06.2016 Львівська міська рада розглянула технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м.Львова та прийняла ухвалу №631 про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м.Львова, виготовлену державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проєктування міст ДІПРОМІСТО ім. Ю. Білоконя. Вказаною ухвалою встановлено середню (базову) вартість 1 кв.м. станом на 01.01.2014 у розмірі 432,10грн. Підставою для прийняття вказаної ухвали стала технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м.Львова та висновок державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14, затверджений Держземагенством України. Позивач обґрунтовує свої позовні вимоги протиправністю вказаного висновку Держземагенства України, який покладений в основу оскарженої ухвали. Зазначає, що технічна документація розроблялася на підставі неповних даних про витрати на освоєння та облаштування території населеного пункту, внаслідок чого розробник застосував для розрахунку укрупнені показники витрат, проіндексувавши їх за індексами зміни ринкової вартості будівельно-монтажних робіт, що суперечить положенню пункту 3.4 Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого спільним наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27.01.2006 №18/15/21/11 (далі Порядок №18/15/21/11) та пункту 3.2.9 Стандарту Державного комітету України із земельних ресурсів Оцінка земель. Правила розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 24.06.2009 №335 (далі Стандарт). Вважає, що індексація витрат повинна здійснюватися за індексами вартості основних фондів відповідно до чинного законодавства України.

Також зазначає, що при обчисленні витрат на освоєння та облаштування території в розрахунку на 1 квадратний метр у Технічній документації до площі, що враховується при визначенні базової (середньої) вартості, були протиправно виключені сільськогосподарські землі (крім земель, які є присадибними ділянками, наданими громадянам для особистого підсобного господарства), ліси та інші лісовкриті площі, землі під залізницями та аеропортами, відкриті заболочені землі, відкриті землі без рослинного покриву або з незначним рослинним покривом та води (акваторії) загальною площею 5119,4854га. Такі обрахунки, на думку позивача, суперечать пункту 3.2 Порядку та фактичному стану речей, оскільки в межах міста таких елементів міської території як ліси та інші лісовкриті площі, відкриті землі без рослинного покриву, внутрішні води, смуги відводу залізниці. Землі під аеропортами та відповідними спорудами, призводить до збільшення протяжності мереж інженерно-транспортної інфраструктури та відповідного збільшення її загальної вартості. Таким чином, для нарахування земельного податку оціночна територія становить 14304,6695га (або 96,0% площі міста), а для обчислення питомої вартості витрат оціночна територія дорівнює 9775,5446га (або 65,6% площі міста), що збільшило значення середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель міста майже у 1,5 рази (на 46%). Крім того, виконаний розробником розрахунок загального коефіцієнту, за яким середня (базова) вартість одного квадратного метра земель міста конкретизується для кожної з 244 економіко-планувальних зон, фактично призводить до її збільшення на 12,6%.

Позивач звертає увагу, що невідповідність технічної документації вимогам чинного законодавства України є підставою для повернення висновку державної експертизи на доопрацювання. Проте, Висновок державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.20214 №1792-14 на доопрацювання не відправлявся, недоліки технічної документації усунуті не були. Зазначає, що вказаний висновок стосується попередньої нормативної грошової оцінки земель міста Львова, яка вже була затверджена ухвалою Львівської міської ради від 25.12.2014 №4250, та в подальшому скасованою постановою Галицького районного суду м.Львова від 26.02.2016 у справі №461/6647/15-а.

Позивач наголошує на порушенні процедури прийняття оскарженої ухвали. Вважає, що впродовж однієї доби (з 24 на 25 грудня 2014 року) неможливо було усунути всі зауваження до висновку державної експертизи землевпорядної документації, довести його до відома всіх депутатів, а також проголосувати за оскаржену ухвалу.

На думку позивача, завідомо неправильний висновок державної експертизи слугував підставою для прийняття Львівською міською радою неправомірної та необґрунтованої нормативної грошової оцінки земель міста Львова та збільшення орендної плати для всіх землекористувачів, в тому числі і для позивача.

Позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю Галицький торгово-виробничий альянс (ухвала Львівського окружного адміністративного суду від 03.06.2019 у справі №1.3802019.001229 про об`єднання справ в одне провадження) обґрунтовані тим, що позивач є землекористувачем земельної ділянки, яка розташована у межах міста Львова. Оскарженою ухвалою відповідача встановлено завищену нормативну грошову оцінку земель міста Львова, що призводить до негативних фінансових наслідків для позивача. Вважає, що технічна документація, розроблена державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проєктування міст ДІПРОМІСТО ім. Ю. Білоконя з порушенням норм Порядку. При цьому розробник умисно та всупереч законодавству завищив та необґрунтовано визначенив два змінні показники: витрати на освоєння та облаштування території (В), який завищено на 46%, та коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км2), який завищено на 12,5%.

Також посилається на те, що для обрахунків використані дані станом на 01.01.2014. В той час як оскаржена хвала прийнята через 2,5 роки (30.06.2016). За вказаний період дані та показники, які брались в основу розрахунку базової вартості земель міста Львова, зазнали суттєвих змін. Крім того, Львівська міська рада неправомірно надала розробнику інформацію про інженерні мережі та обладнання, які не є комунальною власністю.

Представник позивача зазначає про порушення регуляторної процедури при прийняті оскарженої ухвали, а саме: 1) не опублікування проєкта ухвали разом з додатками до неї; 2)не визначення у повідомленні строку, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від фізичних і юридичних осіб, їх об`єднань; 3) не включення регуляторного акта в плани діяльності з підготовки проєктів регуляторних актів на наступний календарний рік; 4)відсутність вмотивованої відмови від розгляду зауважень; 5) відсутність деталізованого аналізу впливу регуляторного акта.

Позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю Геос-Львів (ухвала Львівського окружного адміністративного суду від 03.06.2019 у справі №1.3802019.001171 про об`єднання справ в одне провадження) обґрунтовані тим, що позивач є землекористувачем земельної ділянки, яка розташована у межах міста Львова. Оскарженою ухвалою відповідача встановлена завищена нормативна грошова оцінка земель міста Львова, що призводить до негативних фінансових наслідків для позивача. Вважає, що технічна документація розроблена державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проєктування міст ДІПРОМІСТО ім. Ю. Білоконя з порушенням норм Порядку. При цьому розробник умисно та всупереч законодавству завищив та необґрунтовано визначив два змінні показники: витрати на освоєння та облаштування території (В), який завищено на 46%, та коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км2), який завищено на 12,5%.

Також посилається на те, що для обрахунків використані дані станом на 01.01.2014. В той час як оскаржена хвала прийнята через 2,5 роки (30.06.2016). За вказаний період дані та показники, які брались в основу розрахунку базової вартості земель міста Львова, зазнали суттєвих змін. Крім того, Львівська міська рада неправомірно надала розробнику інформацію про інженерні мережі та обладнання, які не є комунальною власністю.

Представник позивача зазначає про порушення регуляторної процедури при прийняті оскарженої ухвали, а саме: 1) не опублікування проєкта ухвали разом з додатками до неї; 2) не визначення у повідомленні строку, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від фізичних і юридичних осіб, їх об`єднань; 3) не включення регуляторного акта в плани діяльності з підготовки проєктів регуляторних актів на наступний календарний рік; 4)відсутність вмотивованої відмови від розгляду зауважень; 5) відсутність деталізованого аналізу впливу регуляторного акта.

Позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю Під Дубом (ухвала Львівського окружного адміністративного суду від 31.05.2021 у справі №461/265/17 про об`єднання справ в одне провадження) обґрунтовані тим, що підставою для проведення нормативної грошової оцінки земель є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. В оскарженій ухвалі посилання на таке рішенні відсутнє, а тому проведення грошової оцінки є незаконним. Крім того, основною складовою для росту розміру грошової оцінки землі у відповідності до цих нормативних актів є показник В - витрати на освоєння та облаштування території, які включають в себе відновну вартість як первісну вартість, що змінюється після переоцінки, інженерної підготовки головних споруд і магістральних мереж водопостачання, каналізації, теплопостачання, електропостачання, газопостачання, дощової каналізації, вартість зелених насаджень, вулично-дорожньої мережі, міського транспорту. Вказаними актами визначено, що індексація проводиться не довільно, а у відповідності до чинного законодавства, яке регулює порядок її проведення. В самій ухвалі жодного слова не сказано про затвердження основного показника В, тобто фактично він довільно розроблений і розбитий по зонах міста розробниками технічної документації з оцінки землі, ці показники заведені у відповідний програмний комплекс, який і обраховує грошову оцінку кожної конкретної ділянки саме за відомими лише розробникам програмного комплексу показникам.

02.04.2019, 17.04.2019, 21.05.2019 до суду від представника відповідача Львівської міської ради надійшли відзиви на позовну заяву, в яких він проти задоволення позову заперечує повністю. Відзив обґрунтований тим, що оскарженою ухвалою затверджена технічна документація, виготовлена державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проєктування міст ДІПРОМІСТО ім. Ю. Білоконя. Щодо вказаної технічної документації отриманий висновок державної експертизи. Вважає, що позивач не надав суду доказів невідповідності виготовленої технічної документації вимогам чинного законодавства. Також зазначає, що правомірність оскарженої ухвали вже була предметом судового розгляду у справі №461/265/17, яка розглядалася Галицьким районним судом міста Львова.

На думку представника відповідача, доводи про невідповідність базової вартості одного квадратного метра земель на території міста Львова вимогам законодавства, є суб`єктивною думкою позивача, не підтвердженою належними доказами.

25.06.2019 до суду від представника позивача товариства з обмеженою відповідальністю Геос-Львів надійшла відповідь на відзив, в якій він повторно звертає увагу на порушення відповідачем Львівською міською радою процедури прийняття оскарженої ухвали, а також на невідповідність вимогам законодавства затвердженої технічної документації. Зазначає про неправильне визначення витрат на освоєння та облаштування території, порушення вимог статті 35 Закону України Про державну експертизу землевпорядної документації. Затверджена технічна документація не отримала позитивний висновок державної експертизи, а тому її затвердження Львівською міською радою є передчасним. Крім того, висловлені у висновку державної експертизи зауваження так і не були усунуті, оскільки відсутні докази повідомлення органу державної експертизи про усунення зауважень, як це вимагає пункт 11 висновку експертизи.

Додатково стверджує, що висновок експертизи стосується попередньої нормативної грошової оцінки земель міста Львова, затверджена ухвалою Львівської міської ради №4250 від 25.12.2014, яка визнана нечинною і скасована постановою Галицького районного суду м.Львова від 26.02.2016 №461/6647/15-а.

Представник позивача відхиляє посилання відповідача на постанову Галицького районного суду м.Львова від 10.11.2017 та постанову Львівського апеляційного адміністративного суду від 14.02.2018 у справі №461/265/17, оскільки такі не набрали законної сили.

20.07.2019 до суду від представника позивача товариства з обмеженою відповідальністю Галицький торгово-виробничий альянс надійшло заперечення на відзив, в якому він зазначає, що при розробці технічної документації, затвердженої оскарженою ухвалою, розробник помилково використав Стандарт СОУ ДКЗР 00032632-0:12:2009 та Методику, які не є нормативно-правовим актом. Водночас норм Порядку розробник не дотримався.

30.07.2019 до суду від представника позивача приватного акціонерного товариства Львівський електроламповий завод Іскра надійшло клопотання, в якому він зазначає, що відповідач Львівська міська рада неодноразово умисно ігнорувала вимоги роботодавців щодо проведення громадського обговорення та врахування зауважень до проєкта технічної документації. Проте, вказані звернення залишені без обґрунтованої відповіді, чим порушено права роботодавців Львівщини.

23.09.2019 до суду від представника відповідача Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру надійшов відзив на об`єднані позовні заяви, в якому проти задоволення позову заперечує повністю. Відзив обґрунтований тим, що відповідно до норми статті 37 Закону України Про державну експертизу землевпорядної документації правом спростування висновків експертизи землевпорядної документації володіють тільки замовник та розробник такої. Оскільки позивачі у справі не є ані замовниками, ані розробниками об`єктів державної експертизи, то оскаржений висновок їхні права не порушує.

Також відповідач звертає увагу на термін дійсності оскарженого висновку. Так, відповідно до частини 1 статті 36 Закону України Про державну експертизу землевпорядної документації позитивний висновок державної експертизи дійсний протягом строку дії об`єкта державної експертизи, але не більше трьох років від дня його видачі. А відтак, строк дії оскарженого висновку державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14 вже завершився.

У судовому засіданні представники позивачів позовні вимоги підтримали. Просили суд позов задовольнити повністю.

У судовому засіданні представник третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні позивачів відкрите акціонерне товариство "Львівський завод залізобетонних виробів №2" позовні вимоги підтримав. Просив суд позов задовольнити повністю.

У судовому засіданні представники відповідачів проти задоволення позовних вимог заперечили. Просили суд відмовити у задоволенні позову повністю.

Інші учасники справи явку представників у судове засідання не забезпечили, належним чином повідомлені про дату, час і місце його проведення. Клопотань, пов`язаних із розглядом справи, до суду не надходило.

ІІ. Рух справи

Ухвалою від 20.02.2019 суддя залишив позовну заяву без руху.

Ухвалою від 04.03.2019 суд прийняв заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Оголошення про відкриття провадження у справі опубліковане у газеті «Ратуша» 18-24.04.2019.

Ухвалою від 10.04.2019, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, суд залучив до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів, державне підприємство Український державний науково-дослідний інститут проєктування міст ДІПРОМІСТО ім. Ю. Білоконя.

Ухвалою від 06.05.2019 суд прийняв до провадження заяву приватного акціонерного товариства Львівський електроламповий завод ІСКРА про уточнення позовних вимог, у якій просить:

- визнати протиправними дії Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру щодо затвердження Висновку державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14;

- скасувати ухвалу Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова №631 від 30.06.2016, прийняту на підставі незаконного Висновку державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 03.06.2019 об`єднано справу №1.380.2019.001229 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Галицький торгово-виробничий альянс , місцезнаходження: 79060, м. Львів, вул.Пулюя,34а, кв.56 до Львівської міської ради , місцезнаходження: 79006, м.Львів, пл.Ринок, 1, третя особа ТзДВ Львівський завод Металіст про визнання протиправною та нечинною ухвали Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова від 30.06.2016 №631 зі справою №1.380.2019.000737. Оголошення про відкриття провадження у справі опубліковане у газеті «Ратуша» 18-24.04.2019.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 03.06.2019 об`єднано справу №1.380.2019.001171 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Геос-Львів , місцезнаходження: 79034, м. Львів, вул. Угорська, 14 до Львівської міської ради , місцезнаходження: 79006, м.Львів, пл.Ринок, 1, Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру , місцезнаходження: 03151, м.Київ, вул.Народного Ополчення, 3 про визнання протиправною та нечинною з моменту прийняття ухвали Львівської міської ради № 631 від 30.06.2016 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова та визнання протиправним та скасування висновку Державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 р. №1792-14, затверджений Держземагентством України. Оголошення про відкриття провадження у справі опубліковане у газеті «Ратуша» 30.06.2019 05.07.2019.

Ухвалою від 08.07.2019 суд витребував додаткові докази у справі.

Ухвалою від 08.07.2019 суд відмовив у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалою від 08.07.2019 суд відмовив в об`єднанні справ в одне провадження.

Ухвалою від 11.11.2019 суд призначив судову експертизу та зупинив провадження у справі.

Ухвалою від 03.01.2020 суд поновив провадження у справі.

Ухвалою від 03.01.2020 суд витребував додаткові докази у справі.

Ухвалою від 03.02.2020 суд витребував додаткові докази у справі.

Ухвалою від 26.02.2020 суд витребував додаткові докази у справі.

Ухвалами від 18.05.2020 суд повернув заяви без розгляду.

Ухвалою від 26.05.2020 суд повернув заяву без розгляду.

Ухвалою від 28.05.2020 суд відмовив у проведенні підготовчого засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою від 29.05.2020 суд повернув заяву без розгляду.

Ухвалою від 07.09.2020 суд стягнув штраф за невиконання ухвали про витребування доказів.

Ухвалою від 07.09.2020 суд призначив судову експертизу та зупинив провадження у справі.

Ухвалою від 04.03.2021 суд погодив строк проведення судової експертизи.

Ухвалою від 04.03.2021 суд поновив провадження у справі.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 31.05.2021 об`єднано справу №461/265/17 за позовом за товариства з обмеженою відповідальністю Під Дубом , місцезнаходження: 79058, м.Львів, вул.Під Дубом, 17 про визнання протиправним та нечинним рішення Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова від 30.06.2016 №631 зі справою №1.380.2019.000737. Оголошення про відкриття провадження у справі опубліковане на сайті Львівської міської ради 15.06.2021.

Ухвалою від 22.06.2022 суд залучив до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів, товариство з обмеженою відповідальністю Юніко-Експо та відкрите акціонерне товариство Львівський завод залізобетонних виробів №2.

Ухвалою від 26.07.2021 суд відмовив у задоволенні клопотання про залучення третіх осіб до участі у справі.

Ухвалою від 26.07.2021 суд призначив судову експертизу та зупинив провадження у справі.

Ухвалою від 05.07.2022 суд задовольнив клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою від 19.09.2022 суд поновив провадження у справі.

Ухвалою від 19.09.2022 суд відмовив у задоволенні заяви про залучення третьої особи у справі.

Ухвалою від 19.09.2022 суддя закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

ІІІ. Фактичні обставини справи

Заслухавши пояснення представників учасників справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

12.09.2014 між управлінням природніх ресурсів та регулювання земельних відносин департаменту містобудування Львівської міської ради та державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проєктування міст ДІПРОМІСТО ім.Ю.Білоконя укладено договір №6/570-07-2014 щодо розробки технічної документації.

На виконання вимог вказаного договору розроблено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Львова (далі технічна документація).

Згідно з висновком Державного агентства земельних ресурсів України державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14 вказана технічна документація не в повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам та повертається на доопрацювання. Серед зауважень до технічної документації зазначено про необхідність обґрунтування доцільності та документального підтвердження зменшення середньої (базової) вартості 1 м2 земель міста Львів. Також необхідно привести у відповідність до дати розробки технічної документації вихідні дані для грошової оцінки земель міста Львова, надані ЛМКП Львівтеплоенерго.

Розробник технічної документації виконав вказані в п.10 Висновку зауваження, про що на цьому Висновку зроблено наступний запис: "Зауваження враховані. Після усунення зауважень середня базова вартість 1м2 становить 423,10 грн/м2".

25.12.2014 Львівською міською радою на 18-й сесії 6-го скликання розглянуто технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м.Львова та прийнято ухвалу № 4250 Про затвердження технічної документації з нормативно грошової оцінки земель м. Львова, виготовленої державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проєктування міст ДІПРОМІСТО ім. Ю. Білоконя.

Постановою Галицького районного суду м.Львова від 26.02.2016 у справі №461/6647/15-а визнано незаконною та нечинною ухвалу Львівської міської ради № 4250 від 25.12.2014 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м.Львова з моменту її прийняття. Підставами для прийняття вказаного рішення стало порушення процедури його опублікування та недотримання вимог щодо часових рамок ухвалення такого рішення (не менше ніж за шість місяців до початку нового бюджетного періоду).

Ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 21.11.2017 постанову Галицького районного суду м. Львова від 26.02.2016 року у справі № 461/6647/15-а визнано нечинною та закрито провадження у справі у зв`язку з відмовою від позову.

Планом прийняття регуляторних актів на 2016 рік, затвердженим розпорядженням Львівського міського голови від 21.03.2016 №72, передбачено, зокрема прийняття ухвали міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м.Львова у ІІ кварталі 2016 року (пункт 1.2).

У газеті Ратуша за 7-13 квітня 2016 року опубліковано повідомлення про оприлюднення регуляторного акта проєкта ухвали Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м.Львова.

22.04.2016 Львівське обласне об`єднання організацій роботодавців звернулося до управління природних ресурсів та регулювання земельних відносин Департаменту містобудування Львівської міської ради з листом №01/0589-16, в якому звертало увагу на оголошення у газеті Ратуша за 7-13 квітня 2016 року повідомлення про оприлюднення регуляторного акта проєкта ухвали Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м.Львова. Вказане повідомлення не містить інформації про кінцевий строк подання зауважень та пропозицій до проєкта. З огляду на вказане, заявник наполягає на встановленні такого строку.

06.05.2016 Львівське обласне об`єднання організацій роботодавців листом №01/060-16 подало до управління природних ресурсів та регулювання земельних відносин Департаменту містобудування Львівської міської ради свої зауваження до проєкта регуляторного акта ухвали Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м.Львова.

Листом від 16.05.2016 №2403-2257 управління природних ресурсів та регулювання земельних відносин Департаменту містобудування Львівської міської ради повідомило заявника (Львівське обласне об`єднання організацій роботодавців), що прийняття регуляторного акту заплановане на ІІ квартал 2016 року.

У листі від 30.05.2016 №01/067-16 Львівське обласне об`єднання організацій роботодавців просило повідомити точну дату, до якої можна подати зауваження до проєкта регуляторного акта.

Листом від 06.06.2016 №2403-2642 управління природних ресурсів та регулювання земельних відносин Департаменту містобудування Львівської міської ради повідомило заявника (Львівське обласне об`єднання організацій роботодавців), що його зауваження скеровані для надання роз`яснень до державного підприємства Український державний науково-дослідний інститут проєктування міст ДІПРОМІСТО ім. Ю. Білоконя. Про результати розгляду заявника буде повідомлено додатково.

У листах від 13.06.2016 №01/069-16, №01/070-16 Львівське обласне об`єднання організацій роботодавців додатково висловило свої зауваження до проєкта регуляторного акта.

Листом від 15.06.2016 №2403-2895 заявника повідомлено про результати розгляду його зауважень,а саме про їх відхилення.

Ухвалою Львівської міської ради від 30.06.2016 №631 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Львова, яка містить:

- економіко-планувальне зонування території міста у 244 економіко-планувальних зонах;

- середню (базову) вартість 1 кв.м. земель міста станом на 01.01.2014 у розмірі 423,10грн;

- результати по факторної оцінки при визначенні комплексного індексу цінності території;

- визначення зонального коефіцієнту КМ2 та грошової оцінки 1 кв.м. землі у межах економіко-планувальних зон;

- грошову оцінку земель різного функціонального призначення у розрізі економіко-планувальних зон;

- опис меж економіко-планувальних зон;

- грошову оцінку 1 га земель сільськогосподарського призначення у межах міста за агровиробничими групами.

Власникам, користувачам та орендарям земельних ділянок ухвалено отримати у встановленому порядку витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, затверджену ухвалою, та забезпечити надання податкових декларацій зі сплати за землю у територіальні органи Головного управління Державної фіскальної служби у Львівській області. Орендарям земельних ділянок у м. Львові - внести зміни до договорів оренди землі у частині розрахунку орендної плати за землю.

Підставою для прийняття вказаної ухвали стала технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м.Львова, виготовлена державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проєктування міст ДІПРОМІСТО ім. Ю. Білоконя на виконання умов договору від 12.09.2014 №6/570-07-2014.

Вказана ухвала опублікована у газеті Ратуша за 7-13 липня 2016 року

Вважаючи ухвалу Львівської міської ради від 30 червня 2016 року № 631 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м.Львова та висновок Державного агентства земельних ресурсів України державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14 протиправними, позивачі звернулись до суду з відповідними позовами.

IV. Позиція суду

Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного.

Щодо позовних вимог про визнання протиправними дій та скасування висновку державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14, затвердженого Держземагенством України, суд зазначає таке.

Відповідно до Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 №15 (далі Положення) Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері національної інфраструктури геопросторових даних, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру.

Держгеокадастр у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Питання державної експертизи землевпорядної документації регулюється Земельним кодексом України, Законом України Про оцінку земель, Законом України Про державну експертизу землевпорядної документації, Методикою проведення державної експертизи землевпорядної документації, затвердженою наказом Держкомзему України від 03.12.2004 №391.

Відповідно до статті 201 Земельного кодексу (далі ЗК України ) України грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі. Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо. Експертна грошова оцінка використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок. Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.

Отже, розрахунок грошової оцінки земельних ділянок є визначенням вартості об`єкта, виходячи із очікуваного від її використання доходу. Оцінка земельних ділянок розрізняються за призначенням та порядком її проведення та застосовується, зокрема, для визначення розміру земельного податку, орендної плати.

Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні визначає Закон України "Про оцінку земель" (далі-Закон №1378-IV), який спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

Згідно з статтею 1 Закону №1378-IV (тут і надалі в редакції, чинній станом на дату виникнення спірних правовідносин) нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Відповідно до статті 3 Закону №1378-IV об`єктами оцінки земель є: територія адміністративно-територіальних одиниць або їх частин, території оціночних районів та зон, земельні ділянки чи їх частини або сукупність земельних ділянок і прав на них, у тому числі на земельні частки (паї), у межах території України.

Частиною 5 статті 5 Закону №1378-IV встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Підстави для проведення оцінки земель визначені статтею 15 Закону №1378-IV, якою передбачено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування (частина 1 статті 15 Закону №1378-IV).

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом.

Підставами для проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки є договір, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом, а також рішення суду (частини 2-3 статті 15 Закону №1378-IV).

В свою чергу, порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок визначений статтею 18 Закону №1378-IV.

Так, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Правові, організаційні і фінансові основи здійснення державної експертизи землевпорядної документації та порядок її проведення визначає Закон України "Про державну експертизу землевпорядної документації" (далі - Закон №1808-IV).

Відповідно до статті 1 Закону №1808-IV державна експертиза землевпорядної документації - це діяльність, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи.

Згідно з частиною 1 статті 9 Закону №1808-IV обов`язковій державній експертизі підлягають технічна документація з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Первинна державна експертиза передбачає проведення всіх необхідних заходів у процесі підготовки обґрунтованого висновку державної експертизи щодо об`єктів державної експертизи (стаття 13 Закону №1808-IV).

Відповідно до частини 1 статті 31 Закону №1808-IV обов`язкова державна експертиза проводиться за клопотанням (заявами) замовників чи розробників об`єктів державної експертизи, а при вирішенні земельних спорів - також за клопотанням відповідних органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування.

Проведення державної експертизи регламентовано статтею 32 Закону №1808-IV, за приписами якої державна експертиза проводиться шляхом розгляду документації та матеріалів, а за необхідності - шляхом проведення обстежень у натурі (на місцевості).

При проведенні державної експертизи досліджуються, перевіряються, аналізуються та оцінюються: питання дотримання вимог законодавства та встановлених стандартів, норм і правил при прийнятті проєктних рішень; відповідність передбачених документацією і матеріалами заходів завданням на проєктування, вимогам раціонального використання та охорони земель, а також дотриманню законних прав та інтересів власників земельних ділянок та землекористувачів, держави і суспільства; еколого-економічна ефективність проєктних рішень щодо запобігання їх негативного впливу на стан земельних ресурсів, суміжні земельні ділянки, ландшафт.

Процедура проведення державної експертизи визначена статтею 33 Закону №1808-IV, відповідно до якої проведення державної експертизи передбачає експертне дослідження, перевірку, аналіз і оцінку об`єкта державної експертизи та підготовку обґрунтованого та об`єктивного експертного висновку.

Для проведення державної експертизи замовником подаються оригінали відповідної документації та матеріалів.

Згідно з частиною 1 статті 35 Закону №1808-IV результатом проведення державної експертизи є висновок державної експертизи.

Організаційні засади і вимоги щодо проведення державної експертизи землевпорядної документації, ведення звітності у цій сфері, визначені Методикою проведення державної експертизи землевпорядної документації, яка затверджена наказом Держкомзему України від 03.12.2004 № 391, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 21.12.2004 за № 1618/10217 (надалі - Методика №391).

Так, згідно з пунктом 2.1 Методики №391 організацію і проведення державної експертизи здійснюють: Держгеокадастр; територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Суд встановив, що 12.09.2014 між управлінням природніх ресурсів та регулювання земельних відносин департаменту містобудування Львівської міської ради та державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проєктування міст ДІПРОМІСТО ім. Ю. Білоконя укладено договір №6/570-07-2014 щодо розробки технічної документації.

На виконання вимог вказаного договору розроблено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Львова (далі технічна документація).

Відповідно до вимог пункту 12 частини 1 статті 9 Закону №1808-IV обов`язковій державній експертизі підлягає технічна документація з бонітування фунтів, нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Згідно з висновком Державного агентства земельних ресурсів України державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14 вказана технічна документація не в повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам та повертається на доопрацювання. Серед зауважень до технічної документації зазначено про необхідність обґрунтування доцільності та документального підтвердження зменшення середньої (базової) вартості 1 м2 земель міста Львів. Також необхідно привести у відповідність до дати розробки технічної документації вихідні дані для грошової оцінки земель міста Львова, надані ЛМКП Львівтеплоенерго.

Розробник технічної документації виконав вказані в п.10 Висновку зауваження, про що на цьому Висновку зроблено наступний запис: "Зауваження враховані. Після усунення зауважень середня базова вартість 1м2 становить 423,10 грн/м2".

Вказане спростовує доводи позивача приватного акціонерного товариства Львівський електроламповий завод Іскра про не усунення зауважень до технічної документації. Доводи з приводу порушення відповідачем процедури такого усунення не підтверджені жодними доказами та базуються виключно на припущеннях позивача про неможливість вчинення всіх необхідних дій для усунення зауважень у заданий строк, а тому судом до уваги не беруться.

Враховуючи наявність запису про врахування зауважень, Львівська міська рада вважаючи такий висновок позитивним, рішенням від 30.06.2016 №631 затвердила технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

За приписами частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому згаданим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Таким чином, умовою звернення до суду з позовом про оскарження рішення суб`єкта владних повноважень є наявність у позивача законного інтересу, обставин, які свідчать про існування у зв`язку з прийняттям оскаржуваного рішення правових наслідків для особи, що звертається до суду.

Отже, враховуючи, що розмір орендної плати повинен відповідати певним межам залежно від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, позивачі, як орендарі земельних ділянок в межах міста Львова, хоч вони і не є ані замовниками, ані виконавцями державної експертизи, наділені правом оскарження цього висновку.

В свою чергу Закон №1808-IV передбачає також процедуру спростування висновків державної експертизи.

Так, відповідно до частини 1 статті 37 Закону №1808-IV замовники або розробники об`єктів державної експертизи, заінтересовані у спростуванні висновків державної експертизи або їх окремих положень, подають обґрунтоване клопотання (заяву) про це до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Як слідує з положень частини 1 статті 37 Закону №1808-IV правом на спростування висновків державної експертизи шляхом звернення до центрального органу (а адміністративному порядку) мають виключно замовник та розробник експертизи.

Частиною 4 статті 37 Закону №1808-IV передбачено, що в разі відмови в розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи або незгоди з висновками повторної державної експертизи замовники або розробники об`єктів державної експертизи мають право звернутися до суду.

Тобто, замовники та розробники об`єктів державної експертизи, заінтересовані у спростуванні висновків державної експертизи або їх окремих положень, які в силу Закону наділені додатковим правом на спростування висновків експертизи, мають право на звернення до суду з позовом про скасування висновків лише в разі відмови центрального органу в розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи чи окремих їх положень або незгоди з висновками повторної експертизи.

Правила статті 37 Закону №1808-IV є застосовними саме до суб`єктів державної експертизи, якими є замовники та розробники, тобто до тих осіб, які брали участь у процесі розробки державної експертизи.

Вказана позиція знайшла своє відображення у постанові Великої Палати Верховного суду від 19.02.2020 у справі №813/203/18.

Водночас, право третіх осіб на спростування висновків державної експертизи, навіть у разі, коли інтересів цієї особи стосується такий висновок, але така особа не брала участь у процесі розробки експертизи, статтею 37 Закону №1808-IV не передбачено.

Відсутність права інших осіб, крім суб`єктів державної експертизи, на спростування висновків експертизи шляхом звернення із відповідним клопотанням (заявою) до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, підтверджується також і положеннями статті 31 Закону № 1808-IV, яка передбачає право ініціювання проведення державної експертизи саме для замовників та розробників. Виходячи з того, що наслідком спростування висновків державної експертизи може бути призначення повторної експертизи, то, у разі спростування державної експертизи за заявою третьої особи, відбулась би фактична заміна ініціатора такої експертизи, який, в свою чергу, не був ані її замовником, ані розробником.

Отже, і правило частини 4 статті 37 Закону №1808-IV не підлягає застосуванню до позивачів, які, у спірному випадку, не були учасниками правовідносин, пов`язаних із проведенням експертизи.

З огляду на викладене, суд відхиляє доводи відповідача Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру щодо відсутності у позивачів права на оскарження спірного висновку, а відтак позивачі мали право оскаржити висновок державної експертизи землевпорядної документації безпосередньо шляхом звернення з відповідними позовами до суду.

Вказана позиція суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 31.08.2021 у справі №300/1114/19.

Суд зазначає, що позовні вимоги приватного акціонерного товариства Львівський електроламповий завод ІСКРА в частині протиправності висновку державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14, затвердженого Держземагенством України, мотивовані помилковістю висновків, що зумовлені таким:

· технічна документація розроблялася на підставі неповних даних про витрати на освоєння та облаштування території населеного пункту, внаслідок чого розробник застосував для розрахунку і укрупнені показники витрат, про індексувавши їх за індексами зміни ринкової вартості будівельно-монтажних робіт, що суперечить положенню пункту 3.4 Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого спільним наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27.01.2006 №18/15/11 (далі Порядок №18/15/11) та пункту 3.2.9 Стандарту Державного комітету України із земельних ресурсів Оцінка земель. Правила розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 24.06.2009 №335 (далі Стандарт);

· при обчисленні витрат на освоєння та облаштування території в розрахунку на 1 квадратний метр у Технічній документації до площі, що враховується при визначенні базової (середньої) вартості, були протиправно виключені сільськогосподарські землі (крім земель, які є присадибними ділянками, наданими громадянам для особистого підсобного господарства), ліси та інші лісовкриті площі, землі під залізницями та аеропортами, відкриті заболочені землі, відкриті землі без рослинного покриву або з незначним рослинним покривом та води (акваторії) загальною площею 5119,4854га. Такі обрахунки, на думку позивача, суперечать пункту 3.2 Порядку та фактичному стану речей, оскільки в межах міста таких елементів міської території як ліси та інші лісовкриті площі, відкриті землі без рослинного покриву, внутрішні води, смуги відводу залізниці, землі під аеропортами та відповідними спорудами, призводить до збільшення протяжності мереж інженерно-транспортної інфраструктури та відповідного збільшення її загальної вартості. Таким чином, для нарахування земельного податку оціночна територія становить 14304,6695га (або 96,0% площі міста), а для обчислення питомої вартості витрат оціночна територія дорівнює 9775,5446 га (або 65,6% площі міста), що збільшило значення середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель міста майже у 1,5 рази (на 46%);

· виконаний розробником розрахунок загального коефіцієнту, за яким середня (базова) вартість одного квадратного метра земель міста конкретизується для кожної з 244 економіко-планувальних зон, фактично призводить до її збільшення на 12,6%, оскільки питома вага сумарної площі економіко-планувальних зон, де Км2 менше 1,0 становить лише 30%, а середнє зважене значення Км2 для міста в цілому складає не 1,0, як це зазначено в технічній документації, а 1,1259.

З урахуванням положень статті 102 КАС України, для з`ясування обставин, що мають значення для справи, встановлення яких потребує спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, суд ухвалою від 26.07.2021 задовольнив клопотання представника відповідача та призначив у справі судову оціночно-земельну експертизу та експертизи з питань землеустрою, на вирішення яких поставив питання:

1) наскільки обґрунтовано визначено обсяг витрат на освоєння та облаштування території у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова, затвердженою ухвалою Львівської міської ради №631 від 30.06.2016 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова?;

2) чи має середнє значення коефіцієнта Км2 дорівнювати 1?;

3) чи правильно визначена середня (базова) вартість одного квадратного метра земель міста Львова у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова, затвердженою ухвалою Львівської міської ради №631 від 30.06.2016 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова?

За результатами проведення згаданих судових експертиз судовий експерт Хмельницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (КНДІСЕ) Т. Ляшкова надала висновок від 19.05.2022 №2700/21-26, згідно з яким:

(1) наскільки обґрунтовано був визначений обсяг витрат на освоєння та облаштування території у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова, затвердженій ухвалою Львівської міської ради №631 від 30.06.2016, надати відповідь не надається за можливе, оскільки поставлене питання виходить за межі компетенції судового експерта;

(2) середнє значення коефіцієнту Км2 в м.Львові не повинно дорівнювати 1 (одиниці);

(3) визначити середню (базову) вартість одного квадратного метра земель міста Львова у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова, затвердженій ухвалою Львівської міської ради №631 від 30.06.2016, не надається за можливе, у зв`язку з невизначеністю нормативно-правових актів щодо її обчислення;

(4) обчислена площа оціночної території міста для розрахунку середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова, затвердженій ухвалою Львівської міської ради №631 від 30.06.2016, не відповідає вимогам нормативно-правових та нормативно-технічних актів чинних станом на дату її затвердження, виходячи з того, що при розроблені Технічної документації 2014 року розробником документації із землеустрою відповідні розрахунки проведені без врахування земель під лісами та інших лісовкритих площ, земель під залізницями та аеропортами, відкритими заболоченими землями без рослинного покриву або з незначним рослинним покривом та води (акваторії), які входять в межі м.Львова.

Так, при відповіді на друге питання експерт зазначив, що відповідно до пункту 3.8 Порядку у межах населеного пункту середня (базова) вартість одного квадратного метра земель диференціюється за економіко-планувальними зонами.

Згідно з пунктом 3.9 Порядку вартість одного квадратного метра земель населених пунктів за економіко-планувальними зонами розраховується за формулою (11): Цнз=Цнм * Км2, де:

Цнз - середня для економіко-планувальної зони вартість одного квадратного метра земель (у гривнях);

Цнм середня (базова) вартість одного квадратного метра земель населеного пункту залежно від регіональних факторів місця розташування (у гривнях);

Км2 зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони).

Значення коефіцієнта Км2 визначається розробниками Технічної документації з нормативної грошової оцінки для кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей, як добуток по факторних оцінок з урахуванням вагової характеристики кожного з зональних рентоутворюючих факторів. Порядком (таблиця 1.6 додатку 1) регламентовано лише граничні значення коефіцієнтів Км2 для груп населених пунктів із різною чисельністю населення. Для м.Львова максимальне значення не повинне перевищувати 3,5-4,0, а мінімальне значення не повинне бути менше за 0,25.

Розробником з нормативної грошової оцінки визначені найбільше значення Км2 2,37 та найменше значення Км2 - 0,25 (розділ 8 Основні техніко-економічні показники), що відповідає вимогам Порядку.

Згідно з виконаним у 2016 році Центром організації та економіки міського землекористування Звіту про роботу Аналіз технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м.Львова середнє зважене значення Км2 для міста складає 1,1259 (розділ Територіальне розподілення значення коефіцієнту Км2 Звіту).

Враховуючи вказане, судовий експерт сформулювала висновок, згідно з яким при розробленні технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова середнє значення коефіцієнту Км2 не повинно дорівнювати 1 (одиниці).

На сторінці 23 Технічної документації розробник зазначає про застосування при розробленні технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова середнього значення коефіцієнту Км2, яке приймається за 1 (одиницю).

З урахуванням висновку судової експертизи від 19.05.2022 №2700/21-26, такий підхід до визначення середнє значення коефіцієнту Км2 при розробленні технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова є помилковим.

Надаючи відповідь на четверте питання судової експертизи експерт посилається на положення Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого спільним наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27.01.2006 №18/15/21/11 (далі Порядок №18/15/21/11) (тут і далі в редакції, чинній на момент розроблення технічної документації).

Відповідно до пунктів 3.1 3.3 Порядок №18/15/21/11 в основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно-геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель.

Населені пункти включають землі всіх категорій за основним цільовим призначенням, які розташовуються в їх адміністративних межах.

Нормативна грошова оцінка населених пунктів для всіх категорій земель та земельних ділянок (за винятком сільськогосподарських угідь) визначається згідно з формулою 8.

Нормативна грошова оцінка одного квадратного метра земельної ділянки населених пунктів визначається за формулою:

В*Нп

Цн=--------------------- *Кф*Км

Нк

де Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях);

В - витрати на освоєння та облаштування території в розрахунку на квадратний метр (у гривнях);

Нп - норма прибутку (6%);

Нк - норма капіталізації (3%);

Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (під житлову та громадську забудову, для промисловості, транспорту тощо);

Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки підлягає індексації відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 12.05.2000 N 783 ( 783-2000-п ) "Про проведення індексації грошової оцінки земель".

Відповідно до технічної документації, площа оціночної території міста для розрахунку середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова, затвердженої оскарженою ухвалою, становила 9775,5146га.

Відповідно до статті 18 Закону України Про оцінку земель нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Статтею 12 вказаного Закону України передбачено, що нормативно-методичне регулювання оцінки земель здійснюється у відповідних нормативно-правових актах, що встановлюють порядок проведення оцінки земель, організації і виконання землеоціночних робіт, склад і зміст технічної документації та звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок, вимоги до них, порядок їх виконання.

Нормативно-правові акти з проведення оцінки земель затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1.2 Порядку №18/15/21/11 порядок регламентує механізм нормативної грошової оцінки земельних ділянок сільськогосподарського призначення та населених пунктів.

Згідно з пунктами 3.2, 3.11 Порядку №18/15/21/11 населені пункти включають землі всіх категорій за основним цільовим призначенням, які розташовуються в їх адміністративних межах.

Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів, які використовуються як сільськогосподарські угіддя, здійснюється відповідно до розділу 2 вказаного Порядку.

Згідно з технічною документацією нормативної грошової оцінки міста Львова розмір витрат на освоєння та облаштування території (В) визначався, виходячи з формули: В=Відновна вартість/Площа земель населеного пункту.

Таким чином для визначення показника витрат на освоєння та облаштування території, розробник технічної документації повинен був для визначення коефіцієнту В врахувати усю площу земель міста Львова, за винятком сільськогосподарських угідь.

Згідно з додатком до технічної документації площа сільськогосподарських угідь міста Львова станом на 01.01.2014 становила 974,9201га, а загальна площа земель міста Львова, яка бралася за формою 6-зем становила 14895,0га, відтак для розрахунку витрат на освоєння та облаштування території необхідно було взяти площу 13920,0799га.

Розробник застосувавши положення Стандарту (СОУ ДКЗР 2:2009), виключивши з площі розрахунку: ліси та інші лісовкриті площі, землі під залізницями та аеропортами, відкриті заболочені землі без рослинного покриву або з незначним рослинним покривом та води (акваторії), в технічній документації використав площу 9775,5146га.

Зважаючи на це, такі території повинні бути враховані при обчисленні витрат на освоєння та облаштування території з розрахунку на один квадратний метр, про що вказує пункт 3.2 Порядку №18/15/21/11.

Обчислена площа оціночної території міста для розрахунку середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова, затвердженій оскарженою ухвалою, не відповідає вимогам нормативно-правових та нормативно-технічних актів чинних станом на дату її затвердження, виходячи з того, що при розроблені Технічної документації 2014 року розробником документації із землеустрою відповідні розрахунки проведені без врахування земель під лісами та інших лісовкритих площ, земель під залізницями та аеропортами, відкритими заболоченими землями без рослинного покриву або з незначним рослинним покривом та води (акваторії), які входять в межі м.Львова.

На переконання суду, підстави для сумнівів у достовірності та допустимості отриманих експертних висновків відсутні. Будь-яких заперечень від відповідачів, які б унеможливили прийняття отриманих результатів після експертних досліджень не надходило. Належність вказаних доказів є очевидною.

З урахуванням викладеного, суд висновує, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м.Львова не відповідає вимогам нормативно-правових та нормативно-технічних актів чинних станом на дату її затвердження, а відтак, позитивний висновок державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14 щодо вказаної технічної документації є протиправним.

Відповідно до частини 1 статті 36 Закону України Про державну експертизу землевпорядної документації позитивний висновок державної експертизи дійсний протягом строку дії об`єкта державної експертизи, але не більше трьох років від дня його видачі.

На підставі вказаних нормативних положень, строк дії висновку державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14 завершився 24.12.2017, а відтак, у задоволенні позовних вимог про скасування такого необхідно відмовити повністю.

Суд враховує, що скасування акту (в аналізованому випадку висновку), який втратив свою чинність, не створює жодних правових наслідків та не може вважатися належним способом захисту порушеного права особи.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправними дій Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру щодо затвердження висновку державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14, то така повністю охоплюється та поглинається позовною вимогою про визнання висновку протиправним відповідача, а тому не може бути самостійним предметом оскарження у межах цієї справи.

Суд зазначає, що позивач приватне акціонерне товариство Львівський електроламповий завод Іскра в обґрунтування вказаної позовної вимоги не навів жодних доказів протиправності дій Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру щодо затвердження спірного висновку. Усі аргументи позивача зводяться до незгоди із змістом висновку, а не до оскарження процедури його прийняття. Тому у задоволенні вказаної позовної вимоги необхідно відмовити повністю.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправною, нечинною та скасування ухвали Львівської міської ради № 631 від 30.06.2016 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова суд зазначає таке.

Частиною 2 статті 19 Конституції України від 28.06.1991 №254к/96-ВР визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Указана норма основного закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до статті 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Згідно з частиною першою статті 59 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні місцева рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

У статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України визначено терміни нормативно-правовий акт та індивідуальний акт:

- нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування;

- індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

У Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженому Наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2005 № 34/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 15.05.2013 №883/5) визначено, що нормативно-правовий акт - офіційний документ, прийнятий уповноваженим на це суб`єктом нормотворення у визначених законом формі та порядку, який встановлює норми права для неозначеного кола осіб і розрахований на неодноразове застосування.

Юридична наука визначає, що нормативно-правові акти - це правові акти управління, які встановлюють, змінюють, припиняють (скасовують) правові норми. Нормативно-правові акти містять адміністративно-правові норми, які встановлюють загальні правила регулювання однотипних відносин, розраховані на тривале застосування. Вони встановлюють загальні правила поведінки, норми права, регламентують однотипні суспільні відносини у певних галузях і, як правило, розраховані на довгострокове та багаторазове їх застосування.

До нормативно-правових актів відносяться прийняті уповноваженими органами акти, які встановлюють, змінюють норми права, носять загальний чи локальний характер, розраховані на невизначене коло осіб та застосовується неодноразово.

Ненормативним (індивідуальним) правовим актам притаманні такі ознаки: а)спрямовуються на врегулювання конкретних (одиничних) актів соціальної поведінки; б)поширюються лише на персонально визначених суб`єктів; в) містять індивідуальні приписи (веління, дозволи), розраховані на врегулювання лише окремої, конкретної життєвої ситуації, тому їх юридична чинність (формальна обов`язковість) вичерпується одноразовою реалізацією; г) не передбачають повторного застосування одних і тих самих юридичних засобів; д) не мають зворотної дії в часі.

Аналогічна правова позиція щодо визначення поняття нормативно-правового акта викладена у рішеннях Конституційного Суду України від 27.12.2001 № 20-рп/2001 у справі про Укази Президії Верховної Ради України щодо Компартії України, зареєстрованої 22.07.1991 (абзац перший пункту 6 мотивувальної частини), від 23.06.1997 № 2-зп у справі про акти органів Верховної Ради України (абзац четвертий пункту 1 мотивувальної частини), 16.04.2009 №7-рп/2009 у справі про скасування актів органів місцевого самоврядування (пункт 4 мотивувальної частини).

Ухвала Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова від 30.06.2016 № 631 стосується неперсоніфікованих осіб: органів державної влади та місцевого самоврядування, фізичних та юридичних осіб.

Здатність правового акта поширювати свою чинність, хоч і на певне коло, однак неперсоніфікованих осіб - є ознакою нормативності.

При розгляді цієї справи суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 26.03.2021 у справі №461/265/17, згідно з якими ухвала Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова від 30.06.2016 № 631 є нормативно-правовим актом.

Відтак, розгляд цієї справи здійснюється з урахуванням особливостей провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та інших суб`єктів владних повноважень, передбачених статями 264, 265 КАС України.

Суд зазначає, що постановою Верховного Суду від 26.03.2021 у справі №461/265/17 постанову Галицького районного суду м. Львова від 10.11.2017 та постанову Львівського апеляційного адміністративного суду від 14.02.2018 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції. В подальшому ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 31.05.2019 справу №461/265/17 об`єднано з цією справою. З урахуванням викладеного, суд відхиляє посилання відповідача на судові рішення по суті спору у справі №461/265/17, адже судовий розгляд вказаної справи триває, рішення по суті спору не прийняте.

Відповідно до частин 2, 3 статті 264 КАС України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано такий акт. Нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.

З урахуванням того, що позивачі у цій справі є орендарями земельних ділянок у межах міста Львова, що сплачують орендну плату, розраховану на підставі нормативної грошової оцінки земель м. Львова, затвердженої оскарженою ухвалою, суд висновує, що позивачі (приватне акціонерне товариство Львівський електроламповий завод ІСКРА, товариство з обмеженою відповідальністю ГЕОС, товариство з обмеженою відповідальністю Галицький торгово-виробничий альянс, товариство з обмеженою відповідальністю "Під Дубом") є суб`єктами правовідносин, у яких застосовується ухвала Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова від 30.06.2016 № 631, а відтак мають право на її оскарження.

Оцінюючи дотримання відповідачем Львівською міською радою процедури прийняття оскарженої ухвали суд бере до уваги таке.

Відповідно до статті 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Діяльність органів місцевого самоврядування регулюється Законом України Про місцеве самоврядування в Україні від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (далі - № 280/97-ВР), який відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Статтею 26 Закону № 280/97-ВР визначений перелік питань, які відносяться до виключної компетенції сільських, селищних та міських рад, до яких, зокрема, належить вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин та затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України.

Відповідно до частин першої і другої статті 59 Закону №280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

Відповідно до статті 1 Закону України Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності № 1160-IV (далі Закон №1160-IV) регуляторний акт - це:

прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання;

прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом.

Таким чином, вказаним Законом визначено, що регуляторним актом може визнаватись як нормативно-правовий акт, так й інший офіційний письмовий документ, який відповідає сукупності певних ознак, зокрема таких як: 1) прийняття уповноваженим на це регуляторним органом; 2) встановлення, зміна чи скасування норм права; застосування неодноразово та щодо невизначеного кола осіб.

Особливу увагу при визначенні акта регуляторним слід звертати на відносини, що є предметом регулювання цього акта.

Так, сфера дії Закону №1160-IV включає в себе: господарські відносини та адміністративні відносини - відносини між регуляторними органами та суб`єктами господарювання та/або між іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання.

Господарський кодекс України (далі - ГК України) наступним чином визначає сферу господарських відносин - господарські відносини виникають у процесі організації та здійснення господарської діяльності між суб`єктами господарювання, а також між суб`єктами господарювання та іншими учасниками відносин у сфері господарювання.

При цьому під господарською діяльністю розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.

ГК України розрізняє наступні види господарської діяльності: підприємництво - це господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку; некомерційна господарська діяльність - це господарська діяльність, що здійснюється без мети одержання прибутку.

Слід наголосити, що державна регуляторна політика охоплює всі сфери та галузі, у яких можливе здійснення господарської та підприємницької діяльності, не забороненої законами України, та засоби державного регулювання такої діяльності, у яких держава будь-яким чином встановлює правила поведінки для суб`єктів господарювання.

Основними засобами регулюючого впливу держави є, зокрема: правила та процедури щодо входження на ринок і виходу з нього суб`єктів господарювання, їх створення та ліквідації; ліцензування певних видів господарської діяльності; дозвільна система на провадження певного виду господарської діяльності; правила та процедури, що регламентують певні види господарської діяльності, які не підпадають під дозвільну систему на провадження певного виду господарської діяльності; правила щодо обсягу та процедур подачі обов`язкової звітності; тарифне і нетарифне регулювання; організація державного контролю за господарською діяльністю; отримання погоджень від органів державної влади або третіх осіб.

Таким чином, регулюючий вплив держави на діяльність суб`єктів господарювання поширюється на всі правовідносини між суб`єктами господарювання, які мають місце в законодавчо регульованій сфері, а також охоплює собою адміністративні відносини між ними та органами влади під час реалізації прав та обов`язків, передбачених актами законодавства.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 13.12.2019 у справі № 461/1824/15-а та від 31.05.2021 у справі № 826/16053/16, від 01.02.2022 у справі №160/1936/21.

Крім того, відповідно до статті 1 Закону №1160-IV регуляторний орган - Верховна Рада України, Президент України, Кабінет Міністрів України, Національний банк України, Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення, інший державний орган, центральний орган виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцевий орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, а також посадова особа будь-якого із зазначених органів, якщо відповідно до законодавства ця особа має повноваження одноособово приймати регуляторні акти. До регуляторних органів також належать територіальні органи центральних органів виконавчої влади, державні спеціалізовані установи та організації, некомерційні самоврядні організації, які здійснюють керівництво та управління окремими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування, якщо ці органи, установи та організації відповідно до своїх повноважень приймають регуляторні акти;

регуляторна діяльність - діяльність, спрямована на підготовку, прийняття, відстеження результативності та перегляд регуляторних актів, яка здійснюється регуляторними органами, фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями, територіальними громадами в межах, у порядку та у спосіб, що встановлені Конституцією України, згаданим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Суд враховує, що ухвалою Львівської міської ради від 30.06.2016 №631 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова затверджено вказану технічну документацію та передбачено її введення в дію з 01.01.2017.

З аналізу викладених норм вбачається, що ухвала Львівської міської ради від 30.06.2016 №631 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова є регуляторним актом, а відтак порядок підготовки та прийняття такого акта регламентується нормами Закону №1160-IV. Вказаний факт сторонами у справі визнається.

Відповідно до статті 8 Закону №1160-IV стосовно кожного проєкта регуляторного акта його розробником готується аналіз регуляторного впливу.

Аналіз регуляторного впливу готується до оприлюднення проєкта регуляторного акта з метою одержання зауважень та пропозицій.

Згідно зі статтею 9 Закону №1160-IV кожен проєкт регуляторного акта оприлюднюється з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань.

Про оприлюднення проєкта регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник такого проєкта повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 згаданого Закону.

У випадках, встановлених згаданим Законом, може здійснюватися повторне оприлюднення проєкта регуляторного акта.

Проєкт регуляторного акта разом із відповідним аналізом регуляторного впливу оприлюднюється у спосіб, передбачений статтею 13 згаданого Закону, не пізніше п`яти робочих днів з дня оприлюднення повідомлення про оприлюднення такого проєкта регуляторного акта.

Повідомлення про оприлюднення проєкта регуляторного акта повинно містити:

стислий виклад змісту проєкта;

поштову та електронну, за її наявності, адресу розробника проєкта та інших органів, до яких відповідно до згаданого Закону або за ініціативою розробника надсилаються зауваження та пропозиції;

інформацію про спосіб оприлюднення проєкта регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу (назва друкованого засобу масової інформації та/або адреса сторінки в мережі Інтернет, де опубліковано чи розміщено проєкт регуляторного акта та аналіз регуляторного впливу, або інформація про інший спосіб оприлюднення, передбачений частиною п`ятою статті 13 згаданого Закону);

інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань;

інформацію про спосіб надання фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями зауважень та пропозицій.

Строк, протягом якого від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань приймаються зауваження та пропозиції, встановлюється розробником проєкта регуляторного акта і не може бути меншим ніж один місяць та більшим ніж три місяці з дня оприлюднення проєкта регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу.

Частиною другою статті 13 Закону №1160-IV передбачено, що повідомлення про оприлюднення проєкта регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, проєкт регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації розробника такого проєкта, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених розробником такого проєкта, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проєкта регуляторного акта в мережі Інтернет.

Відповідно до статті 35 Закону №1160-IV оприлюднення з метою одержання зауважень і пропозицій проєктів регуляторних актів, прийняття яких належить до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських, районних у містах рад, а також сільських, селищних та міських голів, проводиться до внесення цих проєктів на розгляд засідання відповідного виконавчого органу ради або до внесення їх на затвердження відповідному сільському, селищному, міському голові.

За рішенням сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради або відповідальної постійної комісії відповідної ради:

оприлюднюються проєкти регуляторних актів, які не оприлюднювалися до внесення їх на розгляд сесії відповідної ради;

можуть повторно оприлюднюватися проєкти регуляторних актів, які оприлюднювалися до внесення їх на розгляд сесії відповідної ради.

У разі оприлюднення проєктів регуляторних актів за рішенням відповідної ради або відповідальної постійної комісії цієї ради функцію розробника проєкта виконує орган, особа чи група осіб, які внесли цей проєкт на розгляд сесії відповідної ради, якщо інше не встановлено у рішенні ради чи відповідальної постійної комісії.

Зауваження і пропозиції щодо оприлюдненого проєкта регуляторного акта, внесеного на розгляд сесії ради, та відповідного аналізу регуляторного впливу надаються фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями розробникові такого проєкта та головній постійній комісії ради.

Статтею 36 Закону №1160-IV передбачено, що регуляторний акт не може бути прийнятий або схвалений уповноваженим на це органом чи посадовою особою місцевого самоврядування, якщо наявна хоча б одна з таких обставин:

відсутній аналіз регуляторного впливу;

проєкт регуляторного акта не був оприлюднений.

У разі виявлення будь-якої з цих обставин орган чи посадова особа місцевого самоврядування має право вжити передбачених законодавством заходів для припинення виявлених порушень, у тому числі відповідно до закону скасувати або зупинити дію регуляторного акта, прийнятого з порушеннями.

Крім того, статтею 34 Закону №1160-IV передбачено, що кожен проєкт регуляторного акта, що внесений на розгляд до сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради, подається до відповідальної постійної комісії для вивчення та надання висновків про відповідність проєкта регуляторного акта вимогам статей 4 та 8 згаданого Закону.

Порядок підготовки пропозицій щодо удосконалення проєктів регуляторних актів, які розробляються органами місцевого самоврядування, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.09.2014 № 634, передбачає необхідність подання, разом з проєктом регуляторного акта, експертного висновку відповідальної постійної комісії та аналізу регуляторного впливу.

Суд встановив, що проєкт ухвали Львівської міської ради від 30.06.2016 №631 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова та аналіз регуляторного впливу проєкта ухвали опублікований у офіційному друковану виданні Львівської міської ради газеті Ратуша 7-13 квітня 2016 року (Т.3 а.с.148-151). Додатково електронну версію ухвали разом із додатками до неї розміщено на офіційному сайті Львівської міської ради. Вказане спростовує доводи позивачів товариства з обмеженою відповідальністю Галицький торгово-виробничий альянс та товариства з обмеженою відповідальністю Геос-Львів щодо не опублікування аналізу регуляторного впливу проєкта ухвали Львівської міської ради від 30.06.2016 №631 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова.

Суд критично оцінює доводи позивачів товариства з обмеженою відповідальністю Галицький торгово-виробничий альянс та товариства з обмеженою відповідальністю Геос-Львів щодо протиправності неопублікування додатків до проєкта оскарженою ухвали, оскільки положеннями Закону №1160-VІ такий обов`язок на відповідача не покладається. Більше того, зазначені додатки розміщено на офіційному сайті Львівської міської ради, про що зазначено у тексті публікації в газеті Ратуша 7-13 квітня 2016 року.

Вказана публікація здійснена за 2,5 місяці до прийняття оскарженої ухвали відповідачем, тобто із додержанням строку, передбаченого статею 9 Закону №1160-VІ (не може бути меншим ніж один місяць та більшим ніж три місяці).

Водночас, суд зазначає, що з аналізу публікації у газеті Ратуша 7-13 квітня 2016 року вбачається, що така, всупереч вимогам статті 9 Закону №1160-VІ, не містила інформації про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань.

З урахуванням викладеного, суд висновує про порушення вимог статті 9 Закону №1160-VІ при опублікуванні проєкта ухвали Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова.

Водночас, суд відхиляє доводи позивача товариства з обмеженою відповідальністю Галицький торгово-виробничий альянс щодо невнесення вказаного регуляторного акта до плану діяльності з підготовки проєктів регуляторних актів, оскільки такі спростовуються відомостями Плану прийняття регуляторних актів на 2016 рік, затвердженого розпорядженням Львівського міського голови від 21.03.2016 №72, яким передбачено прийняття ухвали міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м.Львова у ІІ кварталі 2016 року (пункт 1.2).

На 3-й сесії 7 скликання Львівська міська рада прийняла зазначене рішення та офіційно оприлюднила його у офіційному друковану виданні Львівської міської ради газеті Ратуша 7-13 липня 2016 року.

Суд відхиляє посилання позивачів на постанову Галицького районного суду м.Львова від 26.02.2016 у справі №461/6647/15-а, якою визнано незаконною та нечинною ухвалу Львівської міської ради № 4250 від 25.12.2014 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м.Львова з моменту її прийняття, адже така прийнята за інших обставин. Більше того, ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 21.11.2017 постанову Галицького районного суду м. Львова від 26.02.2016 у справі №461/6647/15-а визнано нечинною та закрито провадження у справі у зв`язку з відмовою від позову.

Резюмуючи викладене, суд зазначає, що оскаржена ухвала Львівської міської ради №631 від 30.06.2016 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова є регуляторним актом, оприлюднення якого здійснене з порушенням вимог статті 9 Закону №1160-VІ в частині зазначення строку подання зауважень та пропозицій до проєкта ухвали.

Ключовим при вирішенні цього спору суд вважає те, що оскарженою ухвалою затверджено та введено в дію Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м.Львова, яка згідно з висновком судової експертизи Хмельницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (КНДІСЕ) від 19.05.2022 №2700/21-26 не відповідає вимогам нормативно-правових та нормативно-технічних актів чинних станом на дату її затвердження.

Суд враховує, що нормативна грошова оцінка земель м.Львова лежить в основі нарахування плати за землю. З огляду на викладене, прийняття оскарженої ухвали Львівської міської ради № 631 від 30.06.2016 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова впливало на нарахування позивачам орендної плати за землю у завищеному розмірі.

Слід зауважити, що ухвалюючи рішення про визнання нормативно-правового акта незаконним або таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили, поряд з цим, суд визнає його з цих підстав і нечинним. Зазначена позиція висвітлена в постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 №7 Про судове рішення в адміністративній справі.

При цьому, одночасне застосування обох способів захисту порушеного права як визнання спірного акту нечинним та скасування такого акту є помилковим.

Крім того, визнання акта суб`єкта владних повноважень нечинним означає втрату чинності таким актом з моменту набрання чинності відповідним судовим рішенням.

З урахуванням викладеного, суд вважає належним способом захисту, який підлягає застосуванню при розгляді справи, є визнання протиправною та нечинною ухвали Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова від 30.06.2016 № 631.

Відповідно до частини 1 статті 265 КАС України резолютивна частина рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним невідкладно публікується відповідачем у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено, після набрання рішенням законної сили.

Суд повідомляє відповідача Львівську міську раду про обов`язок опублікувати у виданні, в якому офіційно оприлюднено ухвалу Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова від 30.06.2016 №631, резолютивну частину рішення суду у цій справі, у разі набрання ним законної сили.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини третьої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що (1) позов приватного акціонерного товариства Львівський електроламповий завод ІСКРА до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Львівської міської ради про визнання протиправними дій, скасування ухвали задовольнити частково; (2) позов товариства з обмеженою відповідальністю Галицький торгово-виробничий альянс до Львівської міської ради про визнання протиправною та нечинною ухвали Львівської міської ради задовольнити повністю; (3) позов товариства з обмеженою відповідальністю Геос-Львів до Львівської міської ради, Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру про визнання протиправною та нечинною ухвали, визнання протиправним та скасування висновку задовольнити частково; (4) позов товариства з обмеженою відповідальністю Під Дубом до Львівської міської ради про визнання протиправною та нечинною ухвали задовольнити повністю.

V. Судові витрати

Відповідно до статті 139 КАС України за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів на користь позивачів необхідно стягнути сплачений судовий збір, пропорційно задоволеним позовним вимогам.

З огляду на те, що позов товариства з обмеженою відповідальністю Галицький торгово-виробничий альянс до Львівської міської ради про визнання протиправною та нечинною ухвали Львівської міської ради задоволено повністю, то з Львівської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю Галицький торгово-виробничий альянс необхідно стянути судовий збір у сумі 1921,00грн.

З урахуванням того, що позов товариства з обмеженою відповідальністю Під Дубом до Львівської міської ради про визнання протиправною та нечинною ухвали задоволено повністю, то з Львівської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю Під Дубом необхідно стянути судовий збір у сумі 1600,00грн.

Суд враховує, що у задоволенні позовних вимог приватного акціонерного товариства Львівський електроламповий завод ІСКРА до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру відмовлено, а позовні вимоги до Львівської міської ради задоволено частково. У зв`язку з цим необхідно стягнути з Львівської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань на користь приватного акціонерного товариства Львівський електроламповий завод ІСКРА судовий збір у сумі 480,25грн.

З огляду на те, що позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю Геос-Львів до Львівської міської ради задоволено повністю, то з Львівської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю Геос-Львів необхідно стягнути судовий збір у сумі 1921,00грн. Позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю Геос-Львів до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру задоволено частково, а тому на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у сумі 960,50грн, пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Керуючись статтями 6, 9, 73-76, 242, 244, 245, 264, 265 КАС України, суд

в и р і ш и в:

позов приватного акціонерного товариства Львівський електроламповий завод ІСКРА до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Львівської міської ради про визнання протиправними дій, скасування ухвали задовольнити частково.

Позов товариства з обмеженою відповідальністю Галицький торгово-виробничий альянс до Львівської міської ради про визнання протиправною та нечинною ухвали Львівської міської ради задовольнити повністю.

Позов товариства з обмеженою відповідальністю Геос-Львів до Львівської міської ради, Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру про визнання протиправною та нечинною ухвали, визнання протиправним та скасування висновку задовольнити частково.

Позов товариства з обмеженою відповідальністю Під Дубом до Львівської міської ради про визнання протиправною та нечинною ухвали задовольнити повністю.

Визнати протиправним Висновок державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14, затверджений Держземагенством України.

Визнати протиправною та нечинною ухвалу Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова від 30 червня 2016 року № 631.

У задоволенні позовних вимог про визнання протиправними дій Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру щодо затвердження висновку державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14, про скасування висновку державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2014 №1792-14, про скасування ухвали Львівської міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова №631 від 30.06.2016 відмовити повністю.

Стягнути з Львівської міської ради , місцезнаходження: 79006, м.Львів, пл.Ринок, 1 за рахунок бюджетних асигнувань на користь приватного акціонерного товариства Львівський електроламповий завод ІСКРА , місцезнаходження: 79066, м.Львів, вул. Вулецька, 14 судовий збір у сумі 480,25грн.

Стягнути з Львівської міської ради , місцезнаходження: 79006, м.Львів, пл.Ринок, 1 за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю Галицький торгово-виробничий альянс , місцезнаходження: 79060, м. Львів, вул. Пулюя, 34а, кв.56 судовий збір у сумі 1921,00грн.

Стягнути з Львівської міської ради , місцезнаходження: 79006, м.Львів, пл.Ринок, 1 за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю Геос-Львів , місцезнаходження: 79034, м. Львів, вул.Угорська, 14 судовий збір у сумі 1921,00грн.

Стягнути з Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру , місцезнаходження: 03151, м.Київ, вул.Народного Ополчення, 3 за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю Геос-Львів , місцезнаходження: 79034, м. Львів, вул. Угорська, 14 судовий збір у сумі 960,50грн.

Стягнути з Львівської міської ради , місцезнаходження: 79006, м.Львів, пл.Ринок, 1 за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю Під Дубом , місцезнаходження: 79058, м.Львів, вул.Під Дубом, 17 судовий збір у сумі 1600,00грн.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Повне рішення суду складене 16 лютого 2023року.

Суддя А.Г. Гулик