Справа № 240/30253/22
Суддя: Окис Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 111030600
Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Окис Т.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Паливно-торгова фірма "Центр" до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
У листопаді 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Паливно-Торгова Фірма «Центр» (далі позивач, товариство, ТОВ «ПТФ «Центр») звернулося у суд з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області (далі відповідач, ГУ ДПС у Житомирській області) про визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 24 жовтня 2022 року №6925 про відповідність ТОВ «ПТФ «Центр» критеріям ризиковості платника податку та зобов`язання відповідача виключити товариство з переліку ризикових платників податку.
На обґрунтування позовних вимог зазначає, що Комісією не дотримано вимоги щодо віднесення підприємства до переліку ризикових. Існує певний перелік підстав, за яких підприємство може бути віднесене до категорії ризикових, натомість ТОВ «ПТФ «Центр» не підпадає під жодний пункт. Товариство вчасно подає податкову звітність, має виробничі потужності та найманих працівників, реально здійснює господарські операції, а діяльність призводила до зміни майнового стану. Позивач зауважує, що віднесення його до категорії ризикованих підприємств призводить до негативних наслідків, спричиняє відтік клієнтів, зменшення рентабельності господарської діяльності, що може мати наслідком її завершення.
Ухвалою суду від 29 листопада 2022 року позов прийнято до провадження, призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та визначено відповідачам строк для подання відзивів на позов.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи судом, що підтверджується доказами, які містяться в матеріалах справи.
02 січня 2023 року суд отримав відзив, у якому ГУ ДПС у Житомирській області просить у задоволенні позову відмовити. Зазначає, що внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податку є лише діяльністю контролюючого органу з виконання своїх повноважень по збиранню та формуванню податкової інформації, яка сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього обов`язкових юридичних наслідків. Включення суб`єктом владних повноважень до бази даних певної інформації не створює жодних перешкод для діяльності платника податку. На обґрунтування правомірності віднесення позивача до переліку ризикових платників податків зазначає про виявлення операцій з придбання товарів (послуг) у платників податків з ознаками ризиковості, а саме ПП «УКР-ПЕТРОЛЬ». Окрім того, відсутнє придбання інших супутніх послуг, необхідних для здійснення фінансово-господарської діяльності підприємства, а саме послуг транспортування імпортованого товару на території України.
Ухвалою суду від 03 січня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання ГУ ДПС у Житомирській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
11 січня 2023 року до суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивач наполягає на задоволенні позову. Наголошує, що рішенням суду визнано протиправним та скасовано рішення податкового органу про відповідність ПП «УКР-ПЕТРОЛЬ» критеріям ризиковості платника податків та зобов`язано виключити його з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Посилання відповідача на постанови Верховного Суду не можуть бути прийняті до уваги, оскільки у таких предметом судового дослідження виступали правовідносини, що мали місце до набрання чинності постанови Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165. Акцентує увагу, що ТОВ «ПТФ «Центр» зареєстроване лише у серпні 2022 року, а тому на момент прийняття оскаржуваного рішення тільки розпочинало свою господарську діяльність. На підтвердження факту наявності трудових ресурсів надає звіт 1-ДФ за 3-й квартал 2022 року, згідно якого кількість найманих працівників протягом кварталу збільшилась до 160 осіб.
Ухвалою суду від 01 лютого 2023 року зобов`язано ГУ ДПС в Житомирській області надати суду належним чином засвідчені копії матеріалів, які обумовили прийняття Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішення від 24 жовтня 2022 року №6925 про відповідність ТОВ «ПТФ «Центр» критеріям ризиковості платника податку, зокрема, але не виключно, докази подання ТОВ «ПТФ «Центр» податкової накладної для реєстрації, або письмові пояснення щодо їх відсутності та зупинено провадження у справі до отримання витребуваних судом документів.
07 лютого 2023 року на виконання вимог цієї ухвали відповідач подав клопотання, в якому вказує, що аналізом даних ЄРПН встановлено операції з придбання товарів (послуг) ТОВ «ПТФ «Центр» у платників з ознаками ризиковості, а саме: ПП «УКР-ПЕТРОЛЬ», що свідчить про відповідність критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, згідно з пункту 8 додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 (далі Порядок № 1165).
Ухвалою суду від 13 лютого 2023 року поновлено провадження у справі.
Згідно з протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 24 жовтня 2022 року №129/06-30-18-02-17 комісією винесено на порядок денний серед іншого питання про розгляд питання щодо встановлення відповідності/невідповідності критеріям ризиковості платника.
Уважаючи таке рішення протиправним, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для її розгляду і вирішення спору по суті, суд дійшов до таких висновків.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено).
Спірні правовідносини врегульовано нормами Податкового кодексу України у редакції, яка була чинна на час виникнення спірних правовідносин (далі ПК України).
Відповідно до пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Така податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.
З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відсутність факту реєстрації платником податку продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.
Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг. Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту.
Реєстрація податкових накладних/розрахунків про коригування може бути зупинена, зокрема через віднесення платника податків до категорії ризикових. ПК України визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Така податкова накладна не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної у податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Такий Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.
Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу 1 пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 ПК України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 ПК України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Головне управління ДПС у Житомирській області у своїх доводах вказує, що позивач відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість: підприємство та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій.
На виконання вимог ухвали суду про витребування доказів подання ТОВ «ПТФ «Центр» податкової накладної для реєстрації, відповідач подав клопотання, в якому посилається виключно на наявну податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю.
Разом з тим, суд зауважує, що наведеними вище нормами Порядку №1165 визначений чіткий перелік умов, за яких Комісія ДПС може віднести підприємство до категорії ризикових.
Також названим Порядком установлена певна послідовність дій, яка має передувати прийняттю рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.
Вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування. Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на нього завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ мало розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.
Зі змісту оскаржуваного рішення слідує, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність товариства критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку. Рішення від 24 жовтня 2022 року №6925 прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання останнім податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації.
Таким чином спірному рішенню Комісії не передували дії ТОВ «ПТФ «Центр» щодо реєстрації у реєстрі податкової накладної чи розрахунку про коригування. Доказів протилежного відповідач на вимогу суду не надав.
Таким чином, рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 24 жовтня 2022 року №6925 про відповідність ТОВ «ПТФ «Центр» критеріям ризиковості платника податку прийнято з порушенням процедури, встановленої нормами чинного законодавства.
Надаючи правову оцінку обгрунтуванню, наведеному у оскаржуваному рішення, яке обумовило його прийняття, суд зауважує на таке.
Твердження відповідача про те, що ТОВ «ПТФ «Центр» здійснює операції з придбання товарів (послуг) у платника податків з ознаками ризиковості, а саме ПП «УКР-ПЕТРОЛЬ», спростовуються рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2022 року у справі № 140/6992/22, яким зобов`язано Головне управління ДПС у Волинській області виключити ПП «УКР-ПЕТРОЛЬ» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Покликання ГУ ДПС у Житомирській області на інформацію про облікову кількість штатних працівників у кількості один працівник, спростовується звітом форми 1ДФ від 25 жовтня 2022 року, де заначено 160 працюючих працівників на ТОВ «ПТФ «Центр».
Суд наголошує, що Комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.
Не виконання відповідачем обов`язку доказування, встановленого частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме недоведеність суду правомірності прийняття рішення (що воно прийняте обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, за наявності визначених Порядком №1165 підстав), є підставою для визнання протиправним та скасування рішення.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30 листопада 2021 року у справі №340/1098/20 .
Покликання відповідача на правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах від 10 липня 2020 року №520/5168/19 та від 28 вересня 2020 року у справі №440/1385/19, згідно яких платник податків не має право на оскарження рішення про відповідність його критеріям ризиковості, в межах розгляду цієї справи суд уважає безпідставними, оскільки такі сформульована при застосуванні норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 (далі Порядок №117), який втратив чинність 01 лютого 2020 року.
Спірні правовідносини врегульовано Порядком № 1165, який істотно відрізняється від Порядку № 117 в частині встановлення відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку. Зокрема, істотні відмінності полягають саме у тому, що за Порядком № 1165 контролюючий орган приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості, яке може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку, про що безпосередньо зазначається у самому рішенні.
Відтак, висновок Верховного Суду про те, що дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків, наведені у зазначених постановах, у даному випадку не може бути врахований судом під час розгляду цієї справи, оскільки правове регулювання спірних правовідносин змінилося.
Ураховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що оскаржуване рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 24 жовтня 2022 року №6925 про відповідність ТОВ «ПТФ «Центр» критеріям ризиковості платника податку та зобов`язання відповідача виключити товариство з переліку ризикових платників податку не відповідає усім критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, та порушує права позивача як платника податку, тому з метою повного та ефективного захисту порушених прав позивача, виходячи із наданих суду статтею 245 Кодексу адміністративного судочинства України повноважень, позовні вимоги належить задовольнити шляхом прийняття судом рішення про визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення.
Положеннями пункту 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
За таких обставин, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права. Крім цього, застосування такого способу захисту є гарантією того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Тому позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.
У силу приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів ГУ ДПС у Житомирській області.
Керуючись статтями 2, 9, 72-77, 90, 139, 242-246, 255, 262, 263, 292, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Паливно-Торгова Фірма «Центр» задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області від 24 жовтня 2022 року №6925 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Паливно-Торгова Фірма «Центр» критеріям ризиковості платника податку.
Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Житомирській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Паливно-Торгова Фірма «Центр» з переліку ризикових платників податків.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Паливно-Торгова Фірма «Центр» понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) гривню 00 копійок.
Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене протягом 30 днів з дати його ухвалення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Т.О. Окис