Справа № 380/17469/21
Суддя: Сидор Наталія Теодозіївна
Дата ухвалення: 2023-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2023 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Сидор Н.Т., розглянувши у письмовому провадженні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказів, скасування результатів перевірки,

в с т а н о в и в :

на розгляд суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, Головного управління Національної поліції у Львівській області, у якій позивач просить:

- визнати незаконним та скасувати наказ начальника Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області від 30.06.2021 № 321 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії»;

- визнати незаконним та скасувати наказ начальника Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області від 16.07.2021 № 267 «Про порушення службової дисципліни працівниками Стрийського РУП ГУНП у Львівській області» в частині накладення на дізнавача сектору дізнання Стрийського РУП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення догани;

- скасувати результати проведеної перевірки Головним управлінням Національної поліції у Львівській області від 31.08.2021 за рапортом старшого лейтенанта ОСОБА_1 від 27.07.2021.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що під час проведення службового розслідування відносно нього посадовими особами, які призначали та проводили службове розслідування допущені грубі порушення вимог чинного законодавства при його призначенні, проведенні та перевірці. Наголошує, що сигнал оповіщення особовому складу Стрийському РУП «Бойова тривога» не входить до повноважень начальника Стрийського РУП майора поліції ОСОБА_2 , а може лише оголошуватись уповноваженою на те службовою особою, в даному випадку це начальник ГУНП у Львівській області або посадова особа Національної поліції вищого рівня, теж саме стосується наказу і про призначення службового розслідування у даному випадку неприбуття поліції за сигналом оповіщення «Бойова тривога».

Відповідач щодо задоволення позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Вказав, що спірні накази винесено на підставі та в межах повноважень, встановлених законом, а тому підстави для їх скасування відсутні.

Позивач також подав відповідь на відзив, покликаючи на те, що у відзиві відповідач жодним вином не спростовує наведені в позовній заяві обґрунтування, а лише перелічує норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини.

Відносно процесуальних дій, вчинених у зв`язку із розглядом справи, суд зазначає наступне.

Ухвалою судді від 22.11.2021 позовну заяву залишено без руху.

У встановлений судом строк позивач усунув недоліки позовної заяви. Відтак, ухвалою судді від 13.12.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та проведення судового засідання, за наявними матеріалами.

Ухвалою від 11.07.2022 суд постановив перейти до розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказів, скасування результатів перевірки - за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 29.09.2022 суд витребував в Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Ген. Григоренка, 3, м. Львів; ) наказ «Про організацію оповіщення в Головному управлінні Національної поліції у Львівській області про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності» від 19.09.2019 № 2802дск.

На виконання ухвали суду про витребування доказів відповідачем надано такі до суду 07.11.2022.

Ухвалою суду від 12.12.2022 протокольною ухвалою суду підготовче провадження в адміністративній справі закрито та за письмовою згодою сторін перейшов до розгляду справи по суті у цьому ж судовому засіданні.

Представник позивача позовні вимоги підтримав, надав пояснення аналогічні, викладеним у позовній заяві, просив позов задовольнити у повному обсязі.

У судовому засіданні представниця відповідача проти позовних вимог заперечила, просила у задоволенні позову відмовити повністю.

Згідно із протоколом судового засідання, заслухавши вступні слова сторін, суд задовольнив заяву сторін та перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.

Згідно рапорту начальника СКЗ Стрийського РУП ГУНП у Львівській області майора поліції Петра Комаричка від 29.06.2021, 29.06.2021 о 06:45 в Стрийському РУП ГУНП було оголошено збір особового складу за сигналом оповіщення «Бойова тривога». Не прибуло за вказаним сигналом 5 працівників поліції, серед яких дізнавач сектору дізнання Стрийського РУП старший лейтенант поліції ОСОБА_1

30.06.2021 наказом № 231 начальника Стрийського РУП призначено службове розслідування за рапортом начальника СКЗ Стрийського РУП ГУНП у Львівській області майора поліції Петра Комаричка від 29.06.2021.

16.07.2021 затверджено висновок службового розслідування щодо порушення службової дисципліни працівниками Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, відповідно до висновку якого, серед іншого, встановлено, що факти викладені в рапорті начальника СКЗ Стрийського РУП ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_3 знайшли своє підтвердження та стали можливими унаслідок неналежного виконання службових обов`язків з боку, зокрема, дізнавача СД Стрийськкого РУП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який в порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1, пункту 2, 4, 5 частини 3 статті 1 Розділу І Дисциплінарного статуту національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, вимог наказу ГУНП у Львівській області від 29.01.2019 № 361 дск «Про організацію оповіщення в Головному управлінні Національної поліції у Львівській області про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності», не прибув до визначеного місця збору по сигналу «Бойова тривога», внаслідок чого неналежним чином віднісся до виконання своїх службових обов`язків, що у свою чергу призвело до невиконання вказівки керівництва ГУНП та Стрийського РУП.

Відтак, наказом № 267 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області за порушення службової дисципліни до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення догана.

22.07.2021 наказом № 282 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області внесено зміни до наказу № 267 від 16.07.2021, зокрема в результативній частині в п. 1, 2 слова (29.01.2019 № 361 дск) слід читати як 19.09.2019 № 2802 дск.

Рапортом від 27.07.2021 позивач звертався до начальника ГУ НП у Львівській області Олександра Шляховського, в якому повідомив, що не згідний із наказом начальника Стрийського РУП ГУНП у Львівській області № 267 від 16.07.2021, покликаючись на те, що службове розслідування відносно нього проведено упереджено, не повно та не всебічно. Просив спірний наказ в частині застосування відносно нього дисциплінарного стягнення скасувати.

На рапорт позивача ГУ НП у Львівській області листом від 02.09.2021 надав відповідь, в якій повідомив, що в ході проведення перевірки установлено, що застосоване до позивача дисциплінарне стягнення «догана» відповідає вимогам ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, та підстави для його відміни не установлено.

Вважаючи протиправними наказ начальника Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області від 30.06.2021 № 321 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» та наказ начальника Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області від 16.07.2021 № 267 «Про порушення службової дисципліни працівниками Стрийського РУП ГУНП у Львівській області» в частині накладення на дізнавача сектору дізнання Стрийського РУП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення догани, а також результати проведеної перевірки Головним управлінням Національної поліції у Львівській області від 31.08.2021 за рапортом старшого лейтенанта ОСОБА_1 від 27.07.2021, позивач звернувся з вказаним позовом до суду.

Вирішуючи даний спір, суд застосовує такі норми права та виходить з таких мотивів.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських та порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон України №580-VIII).

Згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 18 цього Закону поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, а також професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до частини 2 статті 19 Закону України №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 цієї правової норми встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Згідно з частиною 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини 3 цієї правової норми службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з частиною 1 статті 13 цього Статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Частиною 3 цієї правової норми встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно приписів статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07 листопада 2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893).

Відповідно до пункт 1 розділу ІІ цього Поряду, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до статті 18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Відповідно до частини першої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Пунктом 4 Розділу V Порядку встановлено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до Розділу VI Порядку зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

З аналізу положень вищезазначених правових норм слідує, що дисциплінарне стягнення може бути накладено лише у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини поліцейського та застосоване не пізніше шести місяців з дня вчинення проступку, а обраний вид стягнення має бути співмірним з дисциплінарним проступком, тобто враховувати його тяжкість та вину поліцейського, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до служби.

Як встановлено судом вище, згідно рапорту начальника СКЗ Стрийського РУП ГУНП у Львівській області майора поліції Петра Комаричка від 29.06.2021, адресованого начальнику Стрийського РУП ГУНП у Львівській області майору поліції Андрію Коцурі, зазначено, що 29.06.2021 о 06:45 в Стрийському РУП ГУНП було оголошено збір особового складу за сигналом оповіщення «Бойова тривога». Не прибуло за вказаним сигналом 5 працівників поліції, серед яких дізнавач сектору дізнання Стрийського РУП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 .

Начальник Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, ураховуючи, що даний рапорт являється приводом для призначення службового розслідування, керуючись ст.ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ч.ч. 1, 2 розділу ІІ «Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України» та «Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України», затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, призначив за даним фактом службове розслідування згідно наказу від 30.06.2021 № 231.

16.07.2021 затверджено висновок службового розслідування щодо порушення службової дисципліни працівниками Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, відповідно до висновку якого, серед іншого, встановлено, що факти викладені в рапорті начальника СКЗ Стрийського РУП ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_3 знайшли своє підтвердження та стали можливими унаслідок неналежного виконання службових обов`язків з боку, зокрема, дізнавача СД Стрийськкого РУП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який в порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1, пункту 2, 4, 5 частини 3 статті 1 Розділу І Дисциплінарного статуту національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, вимог наказу ГУНП у Львівській області від 29.01.2019 № 361 дск «Про організацію оповіщення в Головному управлінні Національної поліції у Львівській області про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності», не прибув до визначеного місця збору по сигналу «Бойова тривога», внаслідок чого неналежним чином віднісся до виконання своїх службових обов`язків, що у свою чергу призвело до невиконання вказівки керівництва ГУНП та Стрийського РУП.

З урахуванням характеру проступків, обставин, за яких вони були вчинені, особи порушника, ступеня його вини, обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, члени дисциплінарної комісії вважали-б за порушення службової дисципліни, зокрема вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1, 2 пункту 2, 4, 5 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, вимог наказу ГУНП у Львівській області від 29.01.2019 № 361 дск «Про організацію оповіщення в Головному управлінні Національної поліції у Львівській області про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності», у відповідності до п. 2 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, до дізнавача сектору дізнання Стрийського РУП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0118499), накласти дисциплінарне стягнення догана.

Так, наказом № 267 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області за порушення службової дисципліни до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення догана.

22.07.2021 наказом № 282 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області внесено зміни до наказу № 267 від 16.07.2021, зокрема в результативній частині в п. 1, 2 слова (29.01.2019 № 361 дск) слід читати як 19.09.2019 № 2802 дск.

Притім, суд звертає увагу, що зазначені зміни не внесено до висновку службового розслідування, в якому має місце покликання на вимоги наказу ГУНП у Львівській області від 29.01.2019 № 361 дск «Про організацію оповіщення в Головному управлінні Національної поліції у Львівській області про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності», який на момент затвердження висновку втратив свою чинність.

Позивач оскаржує, серед іншого, накази начальника Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції Андрія Коцура від 30.06.2021 № 321 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» та від 16.07.2021 № 267 «Про порушення службової дисципліни працівниками Стрийського РУП ГУНП у Львівській області» в частині накладення на дізнавача сектору дізнання Стрийського РУП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення догани, покликаючись на те, що до повноважень начальника Стрийського РУП ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_2 не входить оголошувати сигнал оповіщення особовому складу Стрийському РУП «Бойова тривога».

Надаючи оцінку спірним наказам суд виходить з наступного.

Наказом ГУ НП у Львівській області від 19.09.2019 № 2802 дск «Про організацію оповіщення в Головному управлінні Національної поліції у Львівській області про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності» затверджено Інструкцію з організації оповіщення в Головному управлінні Національної поліції у Львівській області про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності».

Пункт 1 Інструкції визначає порядок організації оповіщення підрозділів поліції, що належать до сфери управління ГУНП у Львівській області, у вищі ступені мобілізаційної готовності з початком уведення правового режиму воєнного стану або оголошення мобілізації (далі - оповіщення), розроблення, закладання, зберігання та використання пакетів з паролями та наказами про таке оповіщення, заходи щодо забезпечення та дотримання недоступності пакетів для сторонніх осіб, запобігання можливій їх компрометації та розголошенню секретних даних, а також вчасності та зручності отримання і передачі необхідних сигналів.

Пунктом 2 цієї Інструкції регламентовано, що оповіщення здійснюється:

2.1. Головного управління Національної поліції у Львівській області виключно із застосуванням пакетів оповіщення з паролями та наказами про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності, розроблених згідно із зразком для ГУНП, наведеному у додатку 1 до Інструкції;

2.2. Структурних підрозділів та територіальних відділів та відділень поліції ГУ НП відповідно до Порядку (згідно із додатком 2).

Згідно із додатком 2 до Інструкції, а саме в п. 2 зазначено, що оповіщення підрозділів ГУНП проводиться шляхом передачі сигналів оповіщення про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності «ЗБІР», «ТРИВОГА», «БОЙОВА ТРИВОГА» або навчального сигналу «НАВЧАЛЬНА ТРИВОГА».

Згідно п.п. 3 п. 4 додатку 2 до Інструкції, за сигналом оповіщення «БОЙОВА ТРИВОГА» усі працівники підрозділів ГУНП з відкликанням у встановленому порядку тих, хто перебуває у відпустках та відрядженнях.

Відповідно до п. 6 Інструкції, оповіщення підрозділів поліції проводиться з використанням Державної системи урядового зв`язку, Національної системи конфіденційного зв`язку, виділеного для Національної поліції України ресурсу єдиної цифрової відомчої телекомунікаційної мережі МВС, телекомунікаційних мереж загального користування та телекомунікаційної мережі спеціального призначення шляхом передавання встановлених повідомлень, сигналів та паролів:

6.1. з чергової частини Департаменту організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Національної поліції України до ГУНП шляхом передавання пароля відповідно до окремих інструкцій, розроблених згідно зі зразком (додаток 3);

6.2. з ГУНП до територіальних підрозділів поліції у порядку, визначеному ГУНП.

Про отриманий ГУНП сигнал про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності, початок уведення правового режиму воєнного стану або оголошення мобілізації повідомляються територіальні (відокремлені) підрозділи міжрегіональних територіальних органів, з якими організовується взаємодія відповідно до Інструкції про порядок взаємодії територіальних органів поліції та міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України під час реагування на надзвичайні ситуації, у випадку уведення правового режиму воєнного стану чи надзвичайного стану, затвердженої Міністерством внутрішніх справ України від 31 жовтня 2016 року № 1129, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 19 січня 2017 року за № 85/29953 (пункт 7 Інструкції).

З наведеного вище бачимо, що нормами зазначеної Інструкції визначено порядок організації оповіщення підрозділів поліції, що належить до сфери управління ГУНП у Львівській області. Так, ГУНП у Львівській області, отримавши з чергової частини Департаменту організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Національної поліції України сигнал про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності в даному випадку «БОЙОВА ТРИВОГА» у свою чергу повідомляє підрозділи ГУНП відповідно до Порядку (згідно із додатком 2).

Суд звертає увагу, що відповідно до Порядку організації та здійснення оповіщення підрозділів поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області і збору їх працівників (додаток 2 до Інструкції, п.2.2 розділу І), сигнал оповіщення про приведення підрозділів ГУНП у вищі ступені мобілізаційної готовності має право оголошувати виключно начальник ГУНП або особа, яка виконує його обов`язки згідно з аналогічним наказом Національної поліції України за підписом Голови або особи, яка виконує його обов`язки.

Як вбачається із матеріалів службового розслідування підставою призначення такого був рапорт, в якому зазначено, що 29.06.2021 о 06:45 в Стрийському РУП ГУНП було оголошено збір особового складу за сигналом оповіщення «Бойова тривога». Не прибуло за вказаним сигналом 5 працівників поліції, серед яких дізнавач сектору дізнання Стрийського РУП старший лейтенант поліції Доарме М.В.

Втім, в матеріалах службового засідання відсутні докази оголошення начальником ГУНП у Львівській області сигналу оповіщення про приведення підрозділів ГУНП, в т.ч. Стрийський РУП, у вищі ступені мобілізаційної готовності «БОЙОВА ТРИВОГА».

В судовому засіданні представник відповідача зазначила, що 29.06.2021 сигнал оповіщення про приведення підрозділів ГУНП у вищі ступені мобілізаційної готовності «БОЙОВА ТРИВОГА» начальником ГУНП не оголошувався.

Зважаючи на те, що 29.06.2021 сигнал оповіщення про приведення підрозділів ГУНП, в т.ч. Стрийський РУП, у вищі ступені мобілізаційної готовності «БОЙОВА ТРИВОГА» начальником ГУНП не оголошувався, підстав до збору особового складу за сигналом оповіщення «БОЙОВА ТРИВОГА» 29.06.2021 о 06:45 в Стрийському РУП ГУНП не було, відтак і не було підстав до призначення та проведення службового розслідування.

Суд також зауважує, що матеріали справи містять витяг з реєстрації телеграми (а.с. 59), з якого вбачається, що начальником Стрийського РУП 29.06.2021 о 06:45 оголошено бойова навчальна тривога «Охорона адмінбудівлі», повідомлено особовий склад Стрийського РУП ГУНП у Львівській області.

У той же час доцільно наголосити, що Інструкція з організації оповіщення в Головному управлінні Національної поліції у Львівській області про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності», яка затверджена Наказом ГУ НП у Львівській області від 19.09.2019 № 2802 дск «Про організацію оповіщення в Головному управлінні Національної поліції у Львівській області про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності» закріплює, що оповіщення підрозділів поліції ГУНП здійснюється шляхом доведення сигналів «ЗБІР», «ТРИВОГА», «БОЙОВА ТРИВОГА».

Порядок організації та здійснення оповіщення підрозділів поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області і збору їх працівників (додаток 2 до Інструкції, п.2.2 розділу І), також закріплює навчальний сигнал «НАВЧАЛЬНА ТРИВОГА».

Однак, Інструкція не закріплює такого сигналу як «БОЙОВА НАВЧАЛЬНА ТРИВОГА». Більше того, весь висновок службового розслідування стосується неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками Стрийського РУП ГУНП у Львівській області за рапортом начальника СКЗ Стрийського РУП майора поліції ОСОБА_4 про неприбуття 29.06.2021 в Стрийський РУП ГУНП у Львівській області по сигналу оповіщення «Бойова тривога» п`яти працівників підрозділу.

Відповідно з наведеного висновується, що начальник Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майор поліції Андрій Коцур, приймаючи накази від 30.06.2021 № 321 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» та від 16.07.2021 № 267 «Про порушення службової дисципліни працівниками Стрийського РУП ГУНП у Львівській області» в частині накладення на дізнавача сектору дізнання Стрийського РУП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення догани, діяв не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Притім, що стосується спірного наказу 30.06.2021 № 321 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» суд констатує, що такий вичерпав свою дію, оскільки за його наслідками проведено службове розслідування та затверджено висновок, а тому скасування цього наказу жодним чином не вплине на права позивача та не відновить їх.

Зазначена правова позиція відображена у постанові Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 640/17141/19.

Відтак, з врахуванням наведеного суд дійшов висновку, що позовна вимога про визнання протиправним та скасування наказу начальника Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції Андрія Коцура від 30.06.2021 № 321 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» задоволенню не підлягає.

Натомість, наказ начальника Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції Андрія Коцура від 16.07.2021 № 267 «Про порушення службової дисципліни працівниками Стрийського РУП ГУНП у Львівській області» в частині накладення на дізнавача сектору дізнання Стрийського РУП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення догани, не відповідає критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, що визначені ч. 2 ст. 2 КАС України, а саме прийнятий не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, а відтак суд робить висновок про протиправність зазначеного наказу в частині, що стосується позивача та таким, що в цій частині підлягає до скасування.

Також позивач просить скасувати результати проведеної перевірки Головним управлінням Національної поліції у Львівській області від 31.08.2021 за рапортом старшого лейтенанта ОСОБА_1 від 27.07.2021.

Так, рапортом від 27.07.2021 позивач звертався до начальника ГУ НП у Львівській області Олександра Шляховського, в якому повідомив, що не згідний із наказом начальника Стрийського РУП ГУНП у Львівській області № 267 від 16.07.2021, покликаючись на те, що службове розслідування відносно нього проведено упереджено, не повно та не всебічно. Просив спірний наказ в частині застосування відносно нього дисциплінарного стягнення скасувати.

На рапорт позивача ГУ НП у Львівській області листом від 02.09.2021 надав відповідь, в якій повідомив, що в ході проведення перевірки установлено, що застосоване до позивача дисциплінарне стягнення «догана» відповідає вимогам ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, та підстави для його відміни не установлено.

З аналізу зазначеної відповіді на рапорт позивача вбачається, що ГУ НП у Львівській області підстав до відміни спірного наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення не встановив, тобто фактично залишив у силі спірний наказ, інших рішень не приймав.

Зважаючи на наведене, суд доходить висновку, що результати проведеної перевірки Головним управлінням Національної поліції у Львівській області від 31.08.2021 за рапортом старшого лейтенанта ОСОБА_1 від 27.07.2021 не породжують для позивача жодних правових наслідків, а захист порушеного права позивача в цій частині вимог охоплюється визнанням протиправним та скасуванням спірного наказу в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору. А решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з вимогами ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч. 2 ст. 77 КАС України).

У свою чергу, суди у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку (ч. 2 ст. 2 КАС України).

Так, принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішення повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

З урахуванням зазначеного, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку, що позов належить задовольнити частково.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч. 1 ст. 132 КАС України).

З огляду на висновки суду про часткове задоволення позову та встановлені КАС України правила розподілу судових витрат, понесені позивачем витрати на сплату судового збору стягуються за рахунок бюджетних асигнувань відповідача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 14, 72-77, 90, 139, 242-246, 255, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в :

позов ОСОБА_1 до Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказів, скасування результатів перевірки, задовольнити частково.

Визнати незаконним та скасувати наказ начальника Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області від 16.07.2021 № 267 «Про порушення службової дисципліни працівниками Стрийського РУП ГУНП у Львівській області» в частині накладення на дізнавача сектору дізнання Стрийського РУП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення догани.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у Львівській області (79007, м. Львів, пл. Генерала Григоренка, 3; ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції з урахуванням положень підп.15.5 п.15 розд. VII «Перехідні положення» та п. 3 Розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Сидор Н.Т.