Справа № 620/1593/23
Суддя: Соломко І.І.
Дата ухвалення: 2023-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
16 лютого 2023 року м. Чернігів Справа № 620/1593/23
Суддя Чернігівського окружного адміністративного суду Соломко І.І. перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.
Предметом спору є протиправна бездіяльність відповідача, яка полягає у не нарахуванні та невиплати позивачу у період проходження служби додаткової винагороди в розмірі до 100 000 (ста тисяч) гривень в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у здійсненні заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії за період з 24 лютого по квітень 2022 року.
Одночасно з позовною завою представником позивача подано заяву про поновлення строку звернення до суду в обґрунтування якої зазначає, що позивач перебуває на військовій службі і виконує бойові завдання, а тому пропустив строк звернення до суду з поважних причин.
Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.
Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Так, пунктом 4 частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декілька відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить визнати протиправну бездіяльність військової частини НОМЕР_2 проте, відповідачем вказану частину не визначає.
Тому позивачу необхідно визначитись з суб`єктом владних повноважень, до якого заявлено позовні вимоги про визнання протиправною та скасування постанови, зазначивши в позовній заяві повне найменування відповідача, його місцезнаходження, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти.
Також в силу вимог пункту 5 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, в позовній заяві зазначаються, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Крім того, частиною першою статті 161 Кодексу передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.
Відповідно до частин сьомої - десятої статті 44 КАС України визначено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.
Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Однак в матеріалах справи відсутні докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.
Відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів.
З позовної заяви вбачається, що позивач заявляє вимогу про зобов`язання військової частини НОМЕР_1 нарахувати та виплати додаткову винагороду, проте позивачем не надано суду докази якими підтверджується проходження позивачем служби у військовій частині НОМЕР_1 та військовій частині НОМЕР_2 , прийняття позивачем участі у бойових діях під час спірного періоду, докази щодо нарахування додаткової винагороди, або відмову у її нарахуванні.
Щодо клопотання про витребування доказів у відповідача, викладеного у прохальній частині позовної заяви, суд зазначає наступне.
Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення встановлені статтею 167 КАС України.
Крім того, відповідно до частин першої - другої статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
Проте, докази щодо звернення до відповідача про надання, зазначених у прохальній частині позовної заяви документів, або відмову відповідача у їх наданні, позивачем не надано.
Крім того, відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Дослідивши заяву та додані до неї документи, встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам частини шостої статті 161 КАС України.
З 19.07.2022 року набув чинності Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин № 2352, яким внесено ряд важливих змін до діючого законодавства про працю. Зокрема, змін зазнали норми законодавства щодо порядку звернення громадян до суду у разі виникнення трудових спорів в частині строків таких звернень.
Частини перша та друга статті 233 Кодексу законів про працю України викладені у наступній редакції:
- працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті (ч.1);
- із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116) (ч.2).
Отже, Законом №2352-IX внесені зміни до статті 233 КЗпП України, а відтак змінено нормативне регулювання правовідносин, які виникли з питань щодо стягнення заробітної плати.
Прикінцеві та перехідні положення Закону № 2352-IX не передбачають особливої дії норм права для зміненої ним частини другої статті 233 КЗпП України, не містять жодних застережень щодо застосування цього Закону, а тому він застосовується за загальними правилами дії у часі, у просторі та на коло осіб.
За змістом частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (у т.ч. вирішення судом питання щодо дотримання строків звернення до суду та відкриття провадження у справі).
Частина п`ята статті 122 КАС України встановлює місячний строк звернення до суду.
Отже, на підставі частини третьої статті 3 КАС України до спірних правовідносин слід застосовувати строк, передбачений частиною п`ятою статті 122 КАС України, яка є спеціальною нормою.
Відтак, відповідно до чинного нормативно-правового регулювання на момент звернення до суду з цим позовом, у спорах, пов`язаних з прийняттям на публічну службу, її проходженням, звільненням з публічної служби, у тому числі щодо спорів про належні до виплати суми заробітної плати (грошового забезпечення) та інші виплати, пов`язані з проходженням та звільненням з публічної служби, встановлюється місячний строк.
Про перевагу застосування спеціальної норми частини п`ятої статті 122 КАС України над загальною зазначав Верховний Суд у постановах від 23.06.2022 у справі № 540/2001/21, від 28.09.2022 у справі № 420/358/22 та від 29.09.2022 у справі № 420/3978/22.
Наведені норми чинного законодавства та правозастосовча діяльність Верховного Суду дають підстави для висновків, що після викладу у новій редакції частини першої та частини другої статті 233 КЗпП України, цими положеннями законодавець передбачив строки звернення до суду з позовом про стягнення належної заробітної плати.
У свою чергу, частина п`ята статті 122 КАС України встановлює спеціальний місячний строк звернення до суду по відношенню до загальних строків, передбачених статтею 233 КЗпП України у спорах, які стосуються прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач проходить військову службу.
Вказаний вид служби відноситься до публічної ( пункт 17, частини першої статті 4 КАС України).
Отже, даний спір стосується проходження позивачем публічної служби.
Предметом спору є протиправна бездіяльність відповідача, яка полягає у не нарахуванні та невиплаті певних сум під час проходження військової служби з 24 лютого по квітень 2022 року; а отже до спірних правовідносин слід застосовувати спеціальний процесуальний строк, передбачений частиною п`ятою статті 122 КАС України місячний строк на звернення до суду.
Зміст абзацу першого частини другої статті 122 КАС України, вказує на те, що початок перебігу строку звернення до суду пов`язується з днем коли особа дізналась, або повинна була дізнатись про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відтак, про порушення прав щодо не нарахування та невиплати спірних сум позивач повинен був дізнатися у квітні 2022, проте до суду із позовом звернувся 15.02.2023, пропустивши строк, передбачений частиною п`ятою статті 122 КАС України.
Суд не приймає до уваги обставини викладені представником позивача у заяві про поновлення строку звернення до суду, оскільки вони не підтверджуються доказами.
Враховуючи викладене, згідно зі статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків шляхом надіслання на адресу суду:
-належним чином оформленої позовної заяви з додержанням вимог пункту 2 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України;
- докази на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду, засвідчених належним чином;
- докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів;
- докази, якими підтверджується проходження позивачем служби у військовій частині НОМЕР_1 та військовій частині НОМЕР_2 , прийняття позивачем участі у бойових діях під час спірного періоду, докази щодо нарахування додаткової винагороди, або відмову у її нарахуванні, докази звернення до відповідача щодо надання зазначених документів, або відмову відповідача у їх наданні.
Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -
Позовну заяву залишити без руху.
Позивачу надати строк для усунення недоліку протягом 10 днів з дня вручення ухвали суду та роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя І.І. Соломко