Справа № 280/6320/21
Суддя: Коршун А.О.
Дата ухвалення: 2023-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
16 лютого 2023 року м. Дніпросправа № 280/6320/21
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Коршуна А.О. (доповідач),
суддів: Чепурнова Д.В., Чередниченка В.Є.,
ознайомившись з апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Запорізькій області
на рішення: Запорізького окружного адміністративного суду від 02.11.2021р. у справі №280/6320/21
до: Головного управління ДПС у Запорізькій області
третя особа: Дніпровський відділ державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро)
про: визнання протиправними та скасування вимог, зобов`язання вчинити певні дії,-
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 02.11.2021р. у справі №280/6320/21 адміністративний позов задоволено частково. /а.с. 106-112/.

Відповідач Головне управління ДПС у Запорізькій області, який 28.09.2021р. отримав копію вищезазначеного рішення суду першої інстанції, 11.10.2021р. подав апеляційну скаргу, яка ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 17.01.2022р. у справі №280/6320/21 повернута заявнику на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України /а.с. 158/.

Головним управлінням ДПС у Запорізькій області, 02.01.2023р. за допомогою системи «Електронний суд» було повторно подано апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції відповідно до положень ст.297 КАС України, у якій також міститься клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, яка зареєстрована судом апеляційної інстанції 03.01.2023р. /а.с. 133-140/.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 04.01.2023р. з метою розгляду вищезазначеної апеляційної скарги з суду першої інстанції витребувано матеріали справи №280/6320/21 /а.с. 147/, які надійшли до суду апеляційної інстанції 07.02.2023р / а.с. 149/.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку зазначено проте, що первісна апеляційна скарга подана у строки, встановлені процесуальним законодавством, проте повернута з підстав несплати судового збору, що на той час, було зумовлено відсутністю коштів для проведення оплати судового збору, просить поновити строк на усунення недоліків апеляційної скарги з огляду на ведення воєнного стану на території України.

Вирішуючи заявлене відповідачем клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02.11.2021р. у справі №280/6320/21, колегія суддів, ознайомившись з матеріалами справи, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч.2 ст. 299 КАС України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень у справі, про розгляд якої він не був повідомлений або до участі в якій не був залучений, якщо суд ухвалив рішення про його права та (або) обов`язки.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржене рішення ухвалено 02.11.2021р. в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

З урахуванням наведеного та враховуючи положення ст. 295 КАС України початком перебігу строку апеляційного оскарження є дата складення повного судового рішення - 02.11.2021р., а тридцятим днем цього строку є 02.12.2021р.

Отже, встановлений ст. 295 КАС України строк апеляційного оскарження сплив 02.12.2021р.

Апеляційну скаргу повторно надіслано до суду апеляційної інстанції 02.01.2023р., тобто після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

У пункті 74 рішення Європейського суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд звертав увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001р. у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У постанові від 15.05.2018р. у справі №804/2979/17 Верховний Суд зробив висновок, проте, що «у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж».

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 15.06.2022р. набрала законної сили та в касаційному порядку не оскаржувалася.

Крім того, на момент подачі повторної апеляційної скарги, оскаржуване рішення набрало законної сили, у зв`язку з чим заявник апеляційної скарги має навести чіткі та обґрунтовані поважні причини пропуску ними строку на апеляційне оскарження рішення суду, які б виправдовували втручання у принцип res judicata (принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами).

Щодо обґрунтування клопотання про продовження строку апеляційного оскарження введеним воєнним станом, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити наступне.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб. У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану». В наступному період дії правого режиму воєнного стану неодноразово продовжувався і такий режим в теперішній час діє до 20.05.2023р.

Частиною 2 ст.9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», передбачено, що в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Таким чином, особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Це стосується і заявників, які діють як суб`єкти владних повноважень й, до того ж, є бюджетними установами, фінансування яких здійснюється з Державного бюджету України, в тому числі щодо видатків на сплату судового збору, а тому кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі такої установи своєчасно і у повному обсязі.

Отже органи влади (у тому числі й податкові), що діють як суб`єкти владних повноважень від імені Держави та є учасниками процесу, мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не повинні допускати затримки та невиправданого зволікання при виконанні своїх процесуальних обов`язків.

Враховуючи вищезазначене колегія суддів вважає, що сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для безумовного поновлення скаржнику процесуального строку на звернення до суду з повторною апеляційною скаргою.

Приймаючи до уваги вищенаведене колегія суддів вважає, що відповідно до ч.2 ст.299 КАС України необхідно відмовити відповідачу у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02.11.2021р. у справі №280/6320/21.

У зв`язку з відмовою у відкритті апеляційного провадження, відповідно до п.3.ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачений за подання апеляційної скарги судовий збір за платіжним дорученням №1381 від 26.12.2022р. у розмірі 1362 грн. підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 299 , ст. 143 КАС України та п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд,-

УХВАЛИВ :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02.11.2021р. у справі №280/6320/21 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області, третя особа Дніпровський відділ державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про визнання протиправними та скасування вимог, зобов`язання вчинити певні дії.

Повернути Головному управління ДПС у Запорізькій області () судовий збір у розмірі 1362грн., який сплачений згідно платіжного доручення №1381 від 26.12.2022р. за подання апеляційної скарги на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02.11.2021р. у справі №280/6320/21.

Копію ухвали направити на адресу осіб, які беруть участь у розгляді справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції в порядку та строки встановлені ст. 329-331 КАС України.

Головуючий - суддя А.О. Коршун

суддя Д.В. Чепурнов

суддя В.Є. Чередниченко