Справа № 420/17470/22
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2023-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Хом`якової В.В., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Одеського дитячого будинку-інтернату до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-30-005721-с від 21.11.2022 ,

В С Т А Н О В И В :

Одеський дитячий будинок-інтернат (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (далі - відповідач), в якому просить: визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-30-005721-с від 21.11.2022 року; судові витрати, пов`язані із поданням та розглядом адміністративного позову, покласти на відповідача.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що зазначені у висновку порушення мають формальний характер, під час розгляду тендерної пропозиції ТОВ "Ольга" у позивача були відсутні підстави для відхилення тендерної пропозиції, товариство відповідало кваліфікаційному критерію щодо учасника процедури закупівлі. Позивач зазначає, що вказаним висновком зобов`язано позивача розірвати вже укладений договір з ТОВ "Фабрика смаку", що є перевищенням компетенції відповідача, дані дії можливо лише вчиняти сторонами договору в межах вирішення господарських взаємовідносин, або за угодою сторін чи на підставі відповідного рішення суду, та по-сутіє втручанням в публічні закупівлі, оскільки висновком не встановлено неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів. Позивач вважає вищевказаний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 21.11.2022 Північного офісу Держаудитслужби необґрунтованим, незаконним та таким, що не відповідає дійсним обставинам справи, просить задовольнити позов.

Ухвалою суду від 08.12.2022 було відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено розглядати справу в письмовому провадженні. Залучені в якості третіх осіб на стороні позивача без самостійних вимог на предмет спору - товариство з обмеженою відповідальністю "Фабрика смаку" та товариство з обмеженою відповідальністю "Ольга".

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

29.12.2022 від відповідача надійшла заява про надання копії позовної заяви та додані до неї документи, з посилання на їх неотримання. Хоч 09.12.2022 суд надіслав копію адміністративного позову з додатками та ухвалу суду про відкриття провадження у справі до електронного кабінету відповідача, суд вдруге 06.01.2023 надіслав на адресу відповідача копію адміністративного позову з додатками.

Відповідач відзиву на позовну заяву не надав. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами ( ч.6 ст. 162 КАС України).

Від третіх осіб не надано пояснень по справі.

Розглянувши спір за наявними матеріалами справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд встановив наступне.

Одеський дитячий будинок-інтернат оголосив закупівлю за процедурою відкритих торгів за предметом закупівлі за кодом: ДК 021:2015 - 55510000-8 Послуги їдалень (послуги з організації харчування вихованців/підопічних в Одеському дитячому будинку-інтернаті). На участь в тендері було подані тендерні пропозиції таких учасників як ТОВ "Фабрика смаку" та ТОВ "Ольга" . Протоколом № 2022/3(55510000-8) прийняття рішення уповноваженою особою від 04.03.2022 вирішено визнати переможцем процедури відкритих торгів UA-2021-12-30-005721-с - ТОВ "Фабрика смаку". Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу 04.03.2022 .

За результатами процедури закупівлі між Одеським дитячим будинком-інтернатом та Товариством з обмеженою відповідальністю "Фабрика смаку" укладено договір про закупівлю №7 від 24.03.2022 .

В свою чергу, наказом Управління Північного офісу Дсржаудитслужбн в Житомирській області від 01.11.2022 № 50-3 "Про початок моніторингу процедур закупівель" відповідно до частили другої статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", підпункту 2 пункту 5 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби а Житомирській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20 жовтня 2016 року № 18 (зі змінами), на підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, розпочато моніторинг процедури закупівлі UA-2021-12-30-005721-с, яка проводилась замовником.

В період з 01.11.2022 по 18.11.2022 Управлінням Північного офісу Держаудитслужбн в Житомирській області проведено моніторинг, за наслідками якого складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-30-005721-с від 21.11.2022, згідно з яким: "За результатами моніторингу відповідності вимог тендерної документації замовника вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" установлено, що тендерна документація це відповідає вимогам пункту 18 частини 2 статті 22 Закону. За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ "Ольга" установлено порушення вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі".

У висновку вказано, що пунктом 18 частини 2 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено імперативну вимогу, що у тендерній документації зазначаються, зокрема, вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг. Однак, за результатами моніторингу встановлено, що тендерна документація замовника не містить зазначеної вимоги, що означає недотримання вимоги пункту І8 частини 2 статті 22 Закону.

У висновку відповідачем вказано, що тендерна пропозиція ТОВ "Ольга" не відповідала вимогам тендерної документації та кваліфікаційному критерію установленому статтею 16 Закону. Так, відповідно до пункту 6 розділу 3 та пункту 12 Додатку №3 тендерної документації, для підтвердження відповідності тендерної пропозиції учасників технічним, якісним, кількісним та іншим характеристика предмета закупівлі, від учасників у складі тендерних пропозицій, імперативно вимагалось, надання, зокрема, сканованого оригіналу договору, укладеного з акредитованим органом яким проведено перевірку, або помірку, або калібрування засобів вимірювальної техніки (вагів, термометрів, гігрометрів) та сканованого оригіналу атестату про акредитацію зі всіма додатками, виданого Національного агентством з акредитації України, який підтверджує акредитацію. У складі тендерної пропозиції учасника ТОВ "Ольга" надано договір від 16.11.2021 № МД-2463 укладений з ДП "Одеський регіональний центр стандартизації метрології та сертифікації" щодо надання послуг з повірки засобів вимірювальної техніки, калібрування устаткування, вимірювання атестації випробувального обладнання, розробки та експертизи документації, координації робіт з міжлабораторних порівнянь результатів вимірювань, тощо та атестат про акредитацію ДП "Одеський регіональний центр стандартизації метрології та сертифікації", який зареєстрований в Реєстрі 01.10.2019 за № 40032 та виданий Національним агентством з акредитації України. Відповідно до вказаного атестату сфера акредитації визначається додатком до цього атестату, який є невід`ємною його частиною і складається з 39 аркушів. Проте, моніторінгом установлено, що на порушення вимог пункту 6 розділу 3 та пункту 12 Додатку № 3 тендерної документації учасником ТОВ "Ольга" у складі тендерної пропозиції не надано додаток до атестату про акредитацію, який є його невід 'ємною частиною.

Також у висновку зазначено, що у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ "Ольга" надано довідку про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій необхідних для наданий послуг згідно предмета закупівлі, у пунктах 2-6 якої зазначено інформацію про наявність в учасника орендованого складського приміщення площею 59,9 ко м. та 4-х холодильних камер загальною площею 60,9м.кв. На підтвердження права користування вказаними холодильними камерами та складським приміщенням, у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ "Ольга", подано договір оренди нежитлового приміщення від 01.10.2019 , укладений з ТОВ "Проект інвест XXI", який діє до 01.11.2020 та містить умову щодо продовження строку оренди на той самий період, у разі якщо жодна із сторін за 30 днів до закінчення строку дії договору не заявить про намір його розірвати. Враховуючи умови розділу 3 Договору оренди, строк дії договору сторонами продовжено з 01.11.2020 року на той самий період, тобто лише до 01.11.2021. Проте, станом па 28.01.2022 року (дата подання тендерної пропозиції) у складі тендерної пропозиції учасником ТОВ "Ольга" відсутній будь-який документ, який свідчить про дію договору оренди та відповідно ТОВ "Ольга" не підтвердило право користування складським приміщеннями та холодильними камерами, що не відповідає вимогам пункту 5 розділу 3 та пункту 2 Додатку № 1 тендерної документації та не відповідав кваліфікаційному критерію "наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій".

Отже, за результатами проведеного моніторингу установлено, що на порушення вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 31 Закону, позивачем, як замовником, не відхилена тендерна пропозиція учасника ТОВ "Ольга", як така, що не відповідала кваліфікаційному критерію, установленому статтею 16 Закону, не відповідала встановленим абзацом 1 частини 3 статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства та не відповідала іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Разом з тим, відповідно до вимог пункту 2 частини 1 статті 32 Закону встановлено імперативну умову, що у разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень, які неможливо усунути, замовник відміняє тендер. В той же час, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 32 Закону тендер автоматично відміняється електронною системою закупівель у разі допущення до оцінки менше двох тендерних пропозицій у процедурі відкритих торгів, у разі якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено відповідно до частини 3 статті 10 Закону. За результатами моніторингу відповідності вимог тендерної Документації Замовника вимогам Закону установлено, що тендерна документація не відповідає вимогам пункту 18 частини 2 статті 22 Закону. За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ "Ольга" установлено порушення вимог пунктів 1 та 2 частини 1 ст.31 Закону.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області у висновку зобов`язало позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю від 24.03,2022 № 7, в тому числі застосування відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач вважає висновок відповідача про встановлені порушення необгрунтованим, протиправним та таким, що суперечать нормам діючого законодавства, тому звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами статті 2 Закону "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в україні" від 26.01.1993 №2939-XII, який визначає правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно , за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі. Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування та перевірки закупівель установлюється Кабінетом Міністрів України.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлені Законом України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року № 922-VIII, відповідно до ст. 1 якого визначено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до статті 5 Закону №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом "Про публічні закупівлі" №922-VIII, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Згідно із частинами першою та третьою статті 7 Закону №922-VIII уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України. Органи, уповноважені на здійснення контролю у сфері закупівель, не мають права втручатися у проведення процедур закупівель.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43, (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно із підпунктами 3, 4, 9 п. 4 вказаного Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки та моніторингу закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про державні закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Статтею 5 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель визначено приписами статті 8 Закону №922-VIII (в редакції станом на час складання висновку), відповідно до частини першої якої моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи. Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. У висновку обов`язково зазначаються опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (частини шоста та сьома статті 8 Закону №922-VIII в редакції станом на 27.10.2021).

За приписами пункту 3 розділу І Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердж. Наказом Мінфіну України від 08.09.2020 № 552, висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Розділ ІІІ Порядку №552 врегульовував порядок заповнення констатуючої частини форми висновку, яким закріплено, що у пункті 1 зазначаються: дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі"; питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі; опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу, заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення). У пункті 2 робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Приписами частини 10 статті 8 Закону №922-VIII визначено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Зміст оскаржуваного висновку, який є індивідуально-правовим актом і породжує права та обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним частиною другою статті 2 КАС України. Обґрунтованість, у силу зазначеної норми, є однією із обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Відповідно до пункту 18 частини другої статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" у тендерній документації зазначаються такі відомості: вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі це менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг.

Позивач не заперечує тієї обставини, що вказана вимога не була відтворена у тендерній документації замовника. При цьому, учасники процедури закупівлі TOВ "Фабрика Смаку" та ТОВ "Ольга" на виконання пункту 18 частини другої статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" подали у складі своїх тендерних пропозицій довідки, якими повідомлено замовника, шо для надання послуг, що є предметом даної процедури закупівлі, учасники не планують залучати субпідрядника/співвиконавця.

Отже, не зазначення у тендерній документації замовника вимоги про необхідність вказівки про субпідрядників, яких учасник планує залучати по виконання робіт, не завадило учасникам процедури закупівлі виконати вимоги пункту 18 частили другої статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі", а замовнику - здійснити розгляд тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі та визначити переможця, то ніяк не вплинуло на кінцевий результат проведеної публічної закупівлі .

За викладених обставин та з урахуванням того, що вимога, визначена у п.18 ч.2 ст.22 Закону №922 (незважаючи на те, що така вимога не була замовником зазначена у тендерній документації) у ході проведення процедури закупівлі під час відкритих торгів була дотримана учасниками закупівлі (в тому числі переможцем) шляхом надання відповідного листа за змістом якого підтверджено факт того, що учасник процедури закупівлі не планує залучати до надання послуг з організації харчування субпідрядників/співвиконавців, суд приходить до висновку, що приписи п.18. ч.2 ст.22 Закону "Про публічні закупівлі" були дотримані, тому у цій частині порушення оспорюваний висновок відповідача є протиправним.

У відповідності до пункту 1 частини 1 ст. 31 Закону "Про публічні закупівлі" передбачено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо, зокрема, учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону.

У відповідності до ч.1 ст.16 Закону №922 встановлено, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Згідно з пунктом 6 Розділу 3 Тендерної документації учасники процедури закупівлі повинні надати у складі тендерних пропозицій інформацію та документи, які підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника технічним, якісним та кількісним вимогам до предмета закупівлі, установленим замовником в Додатку 3 до даної тендерної документації. Відповідно до пункту 12 Додатку № 3 Тендерної документації для підтвердження відповідності технічним, якісним та кількісним характеристикам учасник повинен завантажити в електронну систему закупівель в складі тендерної пропозиції наступні документи; сканований(і) оригінал(и) в кольоровому вигляді договору укладеного на ім`я учасника процедури на проведення перевірки або повірки або калібрування засобів вимірювальної техніки (ваги, термометрі) та гігрометр(и)) з акредитованим органом, що проводив вищезазначені роботи. Для підтвердження акредитації завантажити сканований оригінал в кольоровому вигляді атестату про акредитацію зі всіма додатками, виданого Національного агентством з акредитації України.

Так, учасником процедури закупівлі ТОВ "Ольга" у складі тендерної пропозиції надано сканований оригінал Атестату про акредитацію, виданий Національним агентством з акредитації України, зареєстрований в Реєстрі 01.10,2019 за № 40032, про засвідчення компетентності Державного підприємства "Одеський регіональний центр стандартизації метрології та сертифікації". Вказаним Атестатом учасником процедури закупівлі ТОВ "Ольга" підтверджено акредитацію, що відповідає пункту 12 Додатку № 3 Тендерної документації щодо підтвердження відповідності технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі.

Відповідач зазначає про ненадання до вказаного атестату додатку, який є невід`ємною його частиною і складається з 39 аркушів.

Позивач в своє чергу зазначає, що не надання Додатку до Атестату за умови надання безпосередньо самого Атестату, не могло б спростувати підтвердження акредитації та виконання у зв`язку з чим учасником процедури закупівлі ТОВ "Ольга" вимоги п. 12 Додатку № 3 Тендерної документації. Вимога замовника про надання учасником процедури закупівлі ТОВ "Ольга" Додатку по Атестату не відповідала б принципам публічних закупівель, як недискримінація учасників та рівне ставлення до них: запобігання корупційним діям і зловживанням. Тому тільки на цій підставі позивач не мав відхиляти пропозиції учасника процедури закупівлі ТОВ "Ольга".

Частиною 1 ст. 31 Закону №922 (в редакції чинній на момент проведення закупівлі) передбачено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо:

1) учасник процедури закупівлі:

не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;

не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;

зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;

не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;

не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;

не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;

визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;

2) тендерна пропозиція учасника:

не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;

викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією;

є такою, строк дії якої закінчився.

На підставі першої статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі", відсутність додатків до атестату не було достатньою підставою стверджувати, що учасник ТОВ "Ольга" не відповідала кваліфікаційному критерію, установленому ст. 16 Закону та вимогам тендерної документації.

Згідно із частинами першою та другою статті 16 Закону №922-VIII, замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Якщо для закупівлі робіт або послуг замовник встановлює кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити потужності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців (абз2 ч.3 ст.16 Закону №922-VIII).

У висновку відповідача зазначено про те, що тендерною документацією ТОВ "Ольга" не підтверджено відповідність учасника кваліфікаційному критерію - "наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій". Позивач погоджується з тим, що учасник має надати довідку про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій необхідних для надання послуг згідно предмета закупівлі, яка повинна містити перелік обладнання та матеріально - технічної бази, наявність приміщень для зберігання продуктів харчування, наявність транспорту для доставки, та документів, що підтверджують право власності чи право користування обладнанням та приміщеннями, зазначеними у довідці. Позивач повідомляє, що на виконання вищевказаних умов, у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ "Ольга" надано довідку про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій необхідних для наданий послуг згідно предмета закупівлі, у пунктах 2-6 якої зазначено інформацію про наявність в учасника орендованого складського приміщення площею 59,9 ко м. та 4-х холодильних камер загальною площею 60,9м.кв. Подано договір оренди нежитлового приміщення від 01.10.2019 , укладений з ТОВ "Проект інвест XXI", який дійсно діє до 01.11.2020 та містить умову щодо продовження строку оренди па той самий період, у разі якщо жодна із сторін за 30 днів до закінчення строку дії договору не заявить про намір його розірвати. Разом з тим позивач заперечує доводи аудитслужби про те, що станом на 28.01.2022 року (дата подання тендерної пропозиції) відсутній будь-який документ, який свідчить про дію договору оренди та відповідно ТОВ "Ольга" не підтверджена право користування складським приміщеннями та холодильними камерами, а тому дане товариство не відповідає кваліфікаційному критерію "наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій"

Згідно з положеннями частин першої-другої статті 16 Закону України "Про публічні закупівлі", замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічною (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Відповідно до пункту 5 розділу 3 Тендерної документації Замовник установлює один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 Закону.

Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначені в Додатку 1 до цієї тендерної документації. У Додатку І до Тендерної документації Замовник під порядковим номером 2 встановив кваліфікаційний критерій "Наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій", зазначивши про довідку, надану в довільній формі про наявність обладнання та матеріально-технічної бази та технологій необхідних для надання послуг згідно предмета закупівлі, в якій зазначено перелік обладнання та матеріально-техлічної бази, наявність приміщень для зберігання продуктів харчування та транспорту для доставки (власне чи орендоване), а також документи, що підтверджують право власності чи право користування обладнанням та приміщеннями, зазначеними у довідці. ТОВ "Ольга" на підтвердження даного кваліфікаційною критерію надано позивачу довідку про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, необхідних для надання послуг згідно предмета закупівлі, зокрема, завірену копію договору оренди нежитлового приміщення від 01.10.2019, укладеного між ТОВ "Проект Інвест XXI" та учасником процедури закупівлі ТОВ "Ольга".

Твердження відповідача про закінчення строку дії договору оренди нежитлового приміщення не підтверджено документально і на день розгляду справи в суді, та має характер припущення. Відповідно до норм Цивільного кодексу України (ст. 764) якщо наймач продовжує користуватись майном після закінчення строку договору найму, то за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця договір вважається поновленим на строк, якай був раніше встановлений договором. Наведена норма визначає можливість продовження договору оренди на той самий термін і на тих самих умовах. Згідно із частиною 4 статті 284 Господарського кодексу України строк договору оренди визначається за погодженням сторін. У разі відсутності заяви однієї із сторін про припинення або зміну умов договору оренди протягом одного місяця пісня закінчення строку дії договору він вважається продовженим на такий самий отрок ї на тих самих умовах, які були передбачені договором.

Діючим законодавством передбачено автоматична пролонгація таких договорів, коли орендар продовжує користуватися орендований майном після закінчення строку оренди, а орендодавець відповідно не заперечує протягом одного місяця після закінчення строку договору в його поновленні.

Під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі ТОВ "Ольга" у позивача не було підстав стверджувати, що строк дії договору найму нежитлового приміщення від 01.10.2019 сплив та його автоматично не продовжено. Таким чином, учасник процедури закупівлі ТОВ "Ольга" відповідав кваліфікаційному критерію щодо наявності в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально- технічної бази та технологій, і у позивача були відсутні правові підстави для відхилення тендерної пропозиції ТОВ "Ольга" .

На підставі викладеного, суд погоджується з доводами позивача про те, що всі зауваження відповдіача носять суто формальний характер, виявлені недоліки не є суттєвими. Оскільки сутність тендерної документації полягає, зокрема, у перевірці спроможності учасника закупівлі виконати той чи інший об`єм роботи, що становить предмет закупівлі, то враховуючи документи, які були долучені ТОВ "Ольга" та ТОВ "Фабрика смаку" до тендерної пропозиції, суд дійшов висновку про те, що ТОВ "Ольга" підтверджено відповідність кваліфікаційному критерію щодо наявності обладнання та матеріально-технічної бази, вимірювальної техніки, яка повірена акредитованим органом, а також спроможність виконати умови договору у разі перемоги в процедурі закупівлі. При цьому, ненадання додатку до Атестації про акредитацію не призвело до порушення умов тендерної документації, оскільки наявні у тендерній пропозиції учасника ТОВ "Ольга" документи підтверджували його відповідності такому кваліфікаційному критерію як наявність в учасника обладнання, матеріально-технічної бази, вимірювальної техніки.

Таким чином, доводи відповідача, покладені та відображені в основу оскаржуваного висновку, не знайшли свого документального підтвердження, а виявлені порушення за результатами моніторингу не можуть бути прийняті судом до уваги, як свідчення допущення позивачем порушень вимог Закону України "Про публічні закупівлі".

Щодо вимоги відповідача про здійснення замовником заходів щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором з ТОВ "Фабрика смаку", в тому числі застосування відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, то суд прийшов наступних висновків.

Запропонований Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області спосіб усунення недоліків в оформленні тендерної пропозиції, за встановлених обставин у вигляді розірвання договору між позивачем та переможцем торгів, яка міститься у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, є таким. що не передбачений жодним нормативно-правовим документом в якості способу усунення встановлених порушень , оскільки дані дії можливо лише вчинити сторонами договору в межах вирішення господарських взаємовідносин, або за угодою сторін чи на підставі відповідного рішення суду.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 7 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що у висновку обов`язково зазначаються, зокрема, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі та зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020р. № 552 затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі. Відповідно до п.2 Розділу III цього Порядку у пункті 2 констатуючої частини форму висновку робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 констатуючої частини форми висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі, який є предметом оскарження, за своїм змістом є рішенням суб`єкта владних повноважень, прийнятим в межах реалізації повноважень органу державного фінансового контролю, та визначає позивачу певні зобов`язання для виконання.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Відповідно до пунктів 1 та 3 ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства. Проте ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.

З огляду на такі обставини суд вважає, що зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у даному випадку є непропорційним. Крім того, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків в оформлені тендерної документації, у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, а саме шляхом розірвання договору, призведе до порушення прав та інтересів третьої особи - ТОВ "Фабрика смаку" є непропорційним у співвідношенні з виявленим недоліком.

Втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим в разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів). В той же час відповідні дії замовника неодмінно повинні утворювати порушення одного з основних принципів здійснення державних закупівель, визначеного статтею 5 Закону України №922-VIII, а саме недискримінація учасників.

Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі не встановлено неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що, у свою чергу, не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання укладеного за результатами публічної закупівлі договору з повноваженнями органу державного фінансового контролю, визначеними статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні".

Вирішуючи спір, суд відповідно до приписів частини п`ятої статті 242 КАС України враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а. Суд, застосовуючи висновки, викладені у вказаній постанові Верховного Суду, до обставин цієї справи, вважає за необхідне при вирішенні спору виходити з принципу пропорційності як одного з елементів верховенства права та враховувати співмірність наслідків реагування тим порушенням, які виявлені, та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

За обставин, які склалися на момент вирішення спору, ступінь вини або недбалості з боку замовника чи учасника або, принаймні, відношення між поведінкою осіб та правопорушенням може бути враховано для того, щоб оцінити, чи було зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пропорційним.

Враховуючи наведене, суд вважає, що зазначені у висновку порушення мають формальний характер, і вимоги, викладені у ньому не сприяють реалізації основної мети Закону, а саме: забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції, при тому, що жодні негативні наслідки для бюджету не настали, не встановлено неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, зловживань з боку учасників торгів тощо.

При вирішенні даної адміністративної справи, суд враховує, що захід усунення виявлених порушень у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють зловживання і корупційні дії. Однак, зауваження відповідача зводяться до невідповідності пропозиції учасника вимогам тендерної документації, що носить суто формальний характер, так як не пов`язано із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, не пов`язано з запобіганням проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції. При цьому, судом має враховуватися принцип співмірності наслідків такого заходу тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг (якими в даному випадку є хворі, що перебувають на стаціонарному лікуванні) і публічними інтересами.

Конституційний Суд України у Рішенні від 25 січня 2012 року №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення (ст. 2 КАС України).

На думку суду, у даному випадку органом аудиту не аналізовано наслідків стверджуваних ним порушень в кореспонденції із результатами закупівлі, наприклад, чи спробував замовник чи учасник тендеру скористатися недоліком або прогалиною у системі.

За обставин, які склалися на момент вирішення спору, ступінь вини або недбалості з боку замовника чи учасника або, принаймні, відношення між поведінкою осіб та правопорушенням може бути враховано для того, щоб оцінити, чи було зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пропорційним.

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Предметом регулювання ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є втручання держави у право на мирне володіння майном. У практиці ЄСПЛ (серед багатьох інших, наприклад, рішення ЄСПЛ у справах "Спорронґ і Льоннрот проти Швеції" від 23 вересня 1982 року, "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21 лютого 1986 року, "Щокін проти України" від 14 жовтня 2010 року, "Сєрков проти України" від 07 липня 2011 року, "Колишній король Греції та інші проти Греції" від 23 листопада 2000 року, напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті "суспільний", "публічний" інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.

Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення "суспільного", "публічного" інтересу втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття "суспільний інтерес" має широке значення (рішення від 23 листопада 2000 року в справі "Колишній король Греції та інші проти Греції"). Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить "суспільний інтерес" (рішення ЄСПЛ від 02 листопада 2004 року у справі "Трегубенко проти України").

Критерій "пропорційності" передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому з питань оцінки "пропорційності" ЄСПЛ, як і з питань наявності "суспільного", "публічного" інтересу, визнає за державою досить широку "сферу розсуду", за винятком випадків, коли такий "розсуд" не ґрунтується на розумних підставах.

Отже, з огляду на практику ЄСПЛ оскаржуваний висновок не відповідає критерію "пропорційності", оскільки вимога розірвати договір, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в цій справі відповідачем зроблено не було.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем за подання даного адміністративного позову сплачений судовий збір в розмірі 2481,00 грн. Враховуючи, що адміністративний позов підлягає задоволенню, з Північного офісу Держаудитслужби за рахунок її бюджетних асигнувань на користь позивача слід стягнути 2481 грн. судового збору.

Керуючись ст. ст. 72-77, 139, 243-246, 250, 255, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Задовольнити позов Одеського дитячого будинку-інтернату.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-30-005721-с від 21.11.2022 , що проведена Одеським дитячим будинком-інтернатом.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області ( код ЄДРПОУ ВП 40479560) на користь Одеського дитячого будинку-інтернату () судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2481 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст.255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи проводився в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.В.Хом`якова