Справа № 500/3751/22
Суддя: Дерех Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/3751/22

08 лютого 2023 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючої судді Дерех Н.В. за участю:

секретаря судового засідання Побурко В.О.

позивача ОСОБА_1

представника відповідача Мурована І.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування наказу №5-дс від 03.10.2022, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі, позивач) звернулася до суду з позовом до Головного управління ДПС у Тернопільській області (надалі, відповідач), в якому просила скасувати Наказ «Про оголошення догани ОСОБА_2 » №5-дс від 03.10.2022.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що Наказом ГУ ДПС від 18.08.2022 №332 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_2 » відкрито дисциплінарне провадження стосовно позивача за недоліки та порушення в організації роботи Комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних рішень про невідповідність платників критеріям ризиковості. Позивач вказала, що за результатами розгляду дисциплінарної справи, порушеної даним наказом, дисциплінарною комісією (Наказом ГУ ДПС від 03.10.2022 №5-дс) їй оголошено догану за порушення вимог п.6, 36, 45, 46 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, пп.2.2.4.41 Інструкції з діловодства в Головному управлінні ДПС у Тернопільській області, затвердженої наказом ГУ ДПС від 29.01.2022. Такі порушення, як зазначає позивач, виразились у не забезпеченні вжиття всіх можливих завершальних дій для реалізації прийнятих 01.03.2022 рішень за №14914 та №749 про невідповідність критеріям ризиковості ТОВ «Діст систем» та ТОВ «Болеро трейд», з накладенням електронного цифрового підпису голови комісії, не залученні до проведення засідання члена Комісії ОСОБА_3 , неналежному оформленні протоколу засідання Комісії, зокрема, щодо черговості питань порядку денного та не зазначенні присутніх на засіданні членів комісії. Позивач вважає дане рішення Комісії безпідставним, оскільки таке суперечить нормам чинного законодавства. На думку позивача, в даному випадку дисциплінарною комісією зазначено про незабезпечення вжиття всіх можливих дій для реалізації прийнятих рішень, однак позивач не могла самостійно накласти ЕЦП; не залученні до проведення засідання комісії одного із члена комісії, однак, членів комісії було достатньо для того, щоб засідання вважалось правомочним; неналежному оформленні протоколу засідання комісії ГУ ДПС з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, однак порушення порядку питань не впливає на зміст та результат прийнятих рішень згідно проведеного голосування. Просить врахувати, що в матеріалах справи не містяться посилання на те, які саме дії, або бездіяльність, та в чому це полягає, призвели до скоєння позивачем дисциплінарного проступку. На думку позивача, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. Позивач додатково звернула увагу суду на тому, що відповідачем не дотримано Порядку здійснення дисциплінарного провадження №1039, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 щодо строку здійснення провадження (Наказ про оголошення догани було видано на 46 день з початку відкриття провадження, в той час як тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів; за потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів), а позивача не було ознайомлено з Наказом про порушення дисциплінарного провадження.

Ухвалою суду від 21.10.2022 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, у такий спосіб: 1) подати до суду належним чином завірені копії трудової книжки, наказу про прийняття на роботу, докази складення присяги державного службовця; 2) сплатити 992,40 грн. судового збору та подати докази такої сплати.

У встановлений судом строк позивач усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Ухвалою суду від 02.11.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в даній справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 22.11.2022 о 10:00 год. Даною ухвалою відповідачу встановлено 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти позовних вимог, просив відмовити у задоволенні позову повністю. Вважає, що позивач скоїла дисциплінарний проступок, що виразився у невиконанні (неналежному виконанні) посадових обов`язків, за який передбачено оголошення догани відповідно до статей 65, 66 Закону України від 10.12.2015 № 889-VIII «Про державну службу» (із змінами та доповненнями), про що, на думку відповідача, правомірно видано оскаржуваний Наказ. Зокрема, відповідач вказав, що позивачем порушено вимоги пункту 6 Порядку зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11.12.2019, пункту 36 Порядку №1165, пункту 45 Порядку №1145, пункту 46 Порядку №1165, а також не дотримано вимог п.п. 2.2.4.41, п.п.2.2.4.34 Інструкції з діловодства щодо візування протоколу працівником, відповідальним за складання (секретарем), що, на думку відповідача, також свідчить про неналежне виконання визначеного пунктом 36 Постанови №1165 обов`язку секретаря комісії по оформленню протоколу засідання комісії. Просить врахувати, що оскаржуваний у даній справі Наказ винесений у відповідності до вимог Порядку №1039 «Про порядок здійснення дисциплінарного провадження», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019.

22.11.2022 у відкритому судовому засіданні у підготовчому провадженні оголошено перерву до 12.12.2022 о 10:00 год.

Позивач подала до суду відповідь на відзив, в якому підтримала позовні вимоги, просила позов задовольнити повністю та зазначила, що в порушення норм Закону України «Про державну службу» дисциплінарною комісією ГУ ДПС у Тернопільській області не було враховано, що встановлені недоліки в роботі Комісії У ДПС у Тернопільській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних в ЄРПН носили, по-перше, не суттєвий характер, оскільки не вплинули на зміст рішень, не нанесли збитків платникам податків чи бюджету, по-друге, зумовлені форм-мажорними обставинами у зв`язку із запровадженням воєнного стану.

Підготовче засідання у справі, призначене на 12.12.2022 о 10:00 год не проводилося у зв`язку із відсутністю мережі Інтернет; судове засідання відкладено до 20.12.2022 о 10:00 год.

Представник відповідача подав до суду письмові заперечення, в яких заперечив проти позовних вимог, просив відмовити у задоволенні позову повністю. Додатково зазначив про те, що Наказом ДПС України №243-о від 24.02.2022 встановлено простій у роботі Державної податкової служби України та її територіальних органів, зокрема й у ГУ ДПС. Пунктом 4.5 даного наказу дозволено залучати до роботи працівників, які підпадають під дію простою виключно у разі крайньої необхідності та за умови гарантування безпечних умов роботи. Просить врахувати, що в ГУ ДПС не видавався організаційно-розпорядчий документ, яким скасовувався простій в роботі працівників, яких було включено до Комісії ГУ ДПС з питань зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та які брали участь у її засіданні 01.03.2022. Зазначив, що згідно з табелями обліку робочого часу члени Комісії ГУ ДПС з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних 01.03.2022 перебували у простої. Вважає, що позивачем скоєно дисциплінарних проступок, що виразився у невиконанні (неналежному виконанні) посадових обов`язків, за який передбачено оголошення догани відповідно до статей 65,66 Закону України «Про державну службу».

20.12.2022 у відкритому судовому засіданні у підготовчому провадженні постановлено ухвалу без виходу до нарадчої кімнати закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 10.01.2023 о 10:00 год.

Судове засідання, призначене на 10.01.2023 не проводилося у зв`язку із перебуванням головуючої судді у відрядженні.

Ухвалою суду від 20.01.2023 призначено судове засідання у справі на 30.01.2023 о 10:00 год.

30.01.2023 у відкритому судовому засіданні оголошено перерву до 08.02.2023 о 10:00 год.

08.02.2022 у відкритому судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити повністю з мотивів, наведених у позовній заяві, відповіді на відзив.

Представник відповідача у відкритому судовому засіданні проти позову заперечив, просив відмовити у задоволенні позову повністю з мотивів, наведених у відзиві на позов, письмових запереченнях.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини.

У відповідності до запису №4 трудової книжки позивача серії НОМЕР_1 , ОСОБА_4 08.08.1995 прийняла присягу державного службовця.

Як слідує з Витягу з Наказу Головного управління ДПС у Тернопільській області Державної податкової служби України №4-о від 05.01.2021 «Про призначення працівників ГУ ДПС в області», відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 №893 «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби», наказу Державної податкової служби країни від 30.09.2020 №529 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби», наказу Головного управління ДПС у Тернопільській області від 15.12.2020 №1 «Про введення в дію організаційної структури та штатного розпису ГУ ДПС», з 05.01.2021 ОСОБА_1 призначено на посаду начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Тернопільській області.

01.03.2022 проведено засідання Комісії Головного управління ДПС у Тернопільській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, створеної відповідно до наказу ГУ ДПС у Тернопільській області від 05.01.2021 №7. За результатами вказаного засідання складено Протокол №37 від 01.03.2022, з якого вбачається, що ОСОБА_4 призначено в.о. секретаря Комісії.

18.08.2022 Головним управлінням ДПС у Тернопільській області Державної податкової служби України відповідно до частини першої статті 68 Закону України від 10.12.2015 №889-УІІІ «Про державну службу» (із змінами та доповненнями), на виконання управлінського рішення (доповідної записки) сектору забезпечення відомчого контролю ГУ ДПС у Тернопільській області від 16.08.2022 №32/19-00-02-05, прийнято Наказ №332 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_2 », згідно якого порушено дисциплінарне провадження стосовно начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Тернопільській області ОСОБА_5 за недоліки та порушення в організації роботи Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішень про невідповідність платників критеріям ризиковості, що призвело до порушень вимог пункту 6 Порядку зупинення податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165»Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», зі змінами, та вимог п.п.2.2.4.34, п.п.2.2.4.41 Інструкції з діловодства в Головному управлінні ДПС у Тернопільській області, затвердженої Наказом ДПС від 29.01.2022 №233, із змінами, внесеними від 29.03.2021 №368.

Даним Наказом також для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку начальником управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Тернопільській області ОСОБА_5 створено дисциплінарну комісію ГУ ДПС з розгляду дисциплінарної справи.

26.08.2022 Дисциплінарною комісією ГУ ДПС у Тернопільській області направлено лист №80 на адресу Начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС Наталії Волошинович, яким повідомлено про засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи 20.09.2022 о 10:00 год в адмінприміщенні ГУ ДПС за адресою. м.Тернопіль, вул.Білецька,1 (каб.913), а також роз`яснені права державного службовця. Даний лист позивач отримала 2608.2022, що підтверджується підписом позивача.

01.09.2022 позивачем надані пояснення на адресу Начальника ГУ ДПС у Тернопільській області "Щодо фактів викладених в доповідній записці ДПС №788/99-00-02-03-01-13 від 18.07.2022".

Крім цього, в межах дисциплінарного провадження на адресу Голови Дисциплінарної комісії надані письмові пояснення В.о. начальника ГУ ДПС, а також письмову характеристику на начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Тернопільській області.

19.09.2022 Головним управлінням ДПС у Тернопільській області Державної податкової служби України прийнято Наказ №378 «Про внесення змін до Наказу ГУ ДПС від 18.08.2022 №332», яким, враховуючи тимчасову відсутність значної частини складу Дисциплінарної комісії Головного управління ДПС у Тернопільській області, утвореної на виконання вимог наказу ГУ ДПС від 18.08.2022 №332 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_2 », необхідність дотримання нормативно визначених термінів дисциплінарного провадження, порушеного стосовно начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_2 , внесено зміни до наказу ГУ ДПС від 18.08.2022 №332 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_2 » стосовно включення та виключення членів Дисциплінарної комісії.

20.09.2022 за результатами засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС складено Протокол№3, з якого вбачається, що Комісія вирішила визнати наявність в діях начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ОСОБА_6 ознак дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону, зокрема невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, за який відповідно до статті 66 Закону передбачено застосування дисциплінарного стягнення у виді догани.

Після цього, 22.09.2022 Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справи Головного управління ДПС у Тернопільській області складено Подання за результатами здійсненого дисциплінарного провадження стосовно начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_5 .

На підставі вказаного подання Дисциплінарної комісії за результатами здійсненого дисциплінарного провадження стосовно начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_5 від 22.09.2022, пояснення ОСОБА_5 від 23.09.2022, Головним управління ДПС у Тернопільській області Державної податкової служби України прийнято Наказ №390 від 30.09.2022 «Про притягнення начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності». Як слідує з даного Наказу, на підставі статей 65,66,77 Закону України від 10.12.2015 №889-УІІІ «Про державну службу», із змінами та доповненнями, начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани за порушення вимог п.6, 36, 45, 46 Порядку зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, п.п.2.2.4.41 Інструкції з діловодства в Головному управлінні ДПС у Тернопільській області, затвердженої Наказом ГУ ДПС від 29.01.2022 №233 (із змінами), що виразилось у незабезпеченні вжиття всіх можливих завершальних дій для реалізації прийнятих 01.03.2022 рішень за №14914 та №749 про невідповідність критеріям ризиковості відповідно ТОВ «Діст сістем» () та ТОВ «Болеро трейд» (код 0) з накладенням електронного цифрового підпису голови комісії (заступника голови комісії); не залучені до проведення засідання комісії члена комісії заступника начальника управління аудиту начальника відділу планових перевірок ГУ ДПС Кривик Людмили, яка перебувала на робочому місці; неналежному оформленні протоколу засідання Комісії ГУ ДПС з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, зокрема щодо черговості питань, які підлягали розгляду, та не зазначенні присутніх на засіданні членів комісії. Проте, враховуючи положення пункту 4 статті 74 Закону України «Про державну службу», зазначене дисциплінарне стягнення застосувати до ОСОБА_1 у перший день виходу на роботу після тимчасової непрацездатності.

З мотивувальної частини даного Наказу слідує, що в діях начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_5 наявні ознаки дисциплінарного проступку, що полягає у невиконання (неналежному виконанні) посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Після цього, 03.10.2022 Головним управлінням ДПС у Тернопільській області Державної податкової служби України прийнято Наказ №5-дс від 03.10.2022 "Про оголошення догани ОСОБА_2 ".

Не погоджуючись із вказаним Наказом про оголошення догани, позивач звернулася з даним позовом до суду.

Згідно з п.21.1 ст.21 Податкового Кодексу України, посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами (21.1.1); забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій (21.1.2); забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень (21.1.3).

Відповідно до п.21.2 цієї ж статті за невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків посадові (службові) особи контролюючих органів несуть відповідальність згідно із законом.

Частиною 1 ст.3 Закону України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року №889-VIII (далі - Закон №889-VIII) встановлено, що цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Службова дисципліна, відповідно до п.10 ч.1 ст.2 цього Закону це неухильне додержання Присяги державного службовця, сумлінне виконання службових обов`язків та правил внутрішнього службового розпорядку.

Правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби. Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом (ч.1-2 ст.5 Закону № 889-VIII).

Згідно із ч.1 ст.8 Закону №889-VIII державний службовець зобов`язаний, зокрема: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки.

Відповідно до ч.1 ст.62 Закону №889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також:

1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця;

2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців;

3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Частиною 1 ст.64 Закону №889-VIII встановлено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч.1 ст.65 Закону №889-VIII).

Відповідно до п.5 ч.2 ст.65 Закону №889-VIII дисциплінарним проступком, зокрема є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень

За приписами частин 1, 7 ст.66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

Частиною 1 ст.67 Закону №889-VIII встановлено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) (ч.1 ст.69 Закону № 889-VIII).

За змістом ст.74 Закону №889-VIII, яка визначає гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення, дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.

Також, ч.1 ст.75 та ч.1 ст.76 Закону №889-VIII визначено, що перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

Згідно із ч.ч. 1, 2, 6 ст.77 Закону №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.

Досліджуючи наведені норми права суд зазначає, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.

Подібні за своїм змістом правові висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 16 березня 2021 року у справі №140/2819/19, від 26 січня 2021 року у справі №420/2949/19, від 04 вересня 2020 року у справі №826/6165/17 тощо.

Разом з тим, у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2021 у справі №140/2819/19, суд дійшов висновку, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом №889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Крім цього, механізм зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів, визначені Порядком з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який затверджено постановою КМ України №1165 від 11.12.2019р. (далі Порядок №1165).

Пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну /розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Згідно п.27 Порядку №1165 комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Пунктами 29-30 Порядку №1165 передбачено, що до складу комісій регіонального рівня входять посадові особи головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС. Комісія контролюючого органу складається з голови, заступника голови, секретаря та не менше семи членів.

Аналіз наведеної норми діє підстави вважати, що комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі є колегіальними органами, які приймають рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, шляхом відкритого голосування більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії.

Крім цього, згідно п. 36 Порядку №1165, секретар комісії контролюючого органу забезпечує: підготовку проектів письмових доручень голови комісії (або особи, яка виконує його обов`язки); підготовку проведення засідань комісії та матеріалів, що підлягають розгляду на засіданнях; оформлення протоколів засідань комісії; збір та надсилання матеріалів членам комісії на визначену офіційну адресу електронної пошти для забезпечення телекомунікаційного зв`язку, що підлягають розгляду на засіданнях комісії, з метою прийняття рішення; ведення діловодства комісії; подання голові комісії зведеної інформації про результати проведених засідань та прийнятих рішень.

У разі відсутності секретаря комісії його обов`язки виконує один із членів комісії, який обирається комісією.

Як видно з матеріалів справи, за результатами здійсненого дисциплінарного провадження стосовно начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС Волошинович Наталії, Комісія дійшла висновку про порушення позивачем вимог п.6, 36, 45, 46 Порядку зупинення податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, п.п.2.2.4.41 Інструкції з діловодства в Головному управління ДПС у Тернопільській області, затвердженої наказом ГУ ДС від 29.01.2022 №233 (із змінами), що виразилось у незабезпечення вжиття всіх можливих завершальних дій для реалізації прийнятих 01.03.2022 рішень з №14914 та №749 про невідповідність критеріям ризиковості відповідно ТОВ "Діст сістем" (код 40928138) та ТОВ "Болеро трейд" (код 400661820) з накладенням електронного цифрового підпису голови комісії (заступника голови комісії); незалученні до проведення засідання комісії члена комісії - заступника начальника управління аудиту - начальника відділу планових перевірок Кривик Людмили, яка перебувала на робочому місці; неналежному оформленні протоколу засідання Комісії ГУ ДПС з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, зокрема щодо черговості питань, які підлягали розгляду, та не зазначенні присутніх на засіданні комісії членів.

Разом з тим, виходячи зі змісту п. 36 Порядку №1165, суд вважає, що за ненакладення на рішення комісії електронного цифрового підпису Головою комісії (заступником голови комісії) секретар відповідальності не несе, оскільки не має повноважень на накладення цифрового підпису і це не входить до його компетенції.

У відповідності до п.40 Порядку №1165, Голова, заступник голови, секретар та члени комісії контролюючого органу беруть участь у засіданні особисто та не мають права делегувати своїх представників для участі в її засіданні.

Засідання комісії контролюючого органу є правомочним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу.

Засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду.

У разі потреби член комісії контролюючого органу подає голові комісії пропозиції щодо проведення додаткового засідання.

Рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування.

Рішення комісії контролюючого органу приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії.

У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови, секретарем та членами комісії, які брали участь у засіданні.

Ведення обліку матеріалів щодо роботи комісії контролюючого органу здійснюється секретарем такої комісії.

Присутній на засіданні комісії контролюючого органу член комісії, який не згоден з рішенням комісії або утримався від голосування, повинен викласти у письмовій формі свою окрему думку, яка додається до матеріалів засідання такої комісії.

То ж, вирішуючи даний спір по суті, суд приймає до уваги доводи позивача стосовно того, що відсутність на засіданні члена Комісії - начальника відділу планових перевірок управління аудиту ОСОБА_7 вплинула на прийняття рішення членами комісії, оскільки був наявний кворум, а тому комісія була правомочною.

Разом з тим, на думку суду, згідно посадової інструкції начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків до посадових обов`язків не віднесено вжиття заходів щодо підписання протоколу комісії. При цьому, суд вважає, що такими повноваженнями наділений лише голова комісії, а за його відсутності - заступник голови, що кореспондує до змісту п. 40 Порядку №1165.

Як вже було зазначено вище, зокрема, положеннями ст. 65 Закону №889, законодавцем визначений чіткий вичерпний перелік дій або бездіяльності державного службовця, що є дисциплінарним проступком та за вчинення таких дій настає дисциплінарна відповідальність.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України (далі - КЗпП України), Законом України «Про державну службу», правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

За приписами статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Таким чином, при наданні оцінки правомірності порядку накладання на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходити із загальних правил притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, передбачених КЗпП України, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України «Про державну службу».

Отже, наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника.

Аналогічна правова позиція у Постанові Верховного Суду від 05.06.2019 у справі №№814/934/18.

Доказів нанесення будь-якої шкоди ОСОБА_1 судом не встановлено, а відповідачем не доведено,

З наведеного мотиву суд критично оцінює доводи відповідача стосовно того, що позивачем не вчинено всіх можливих завершальних дій щодо реалізації прийнятих 01.03.2022 рішень за №14914 та №749 про невідповідність платників критеріям ризиковості відповідно ТОВ "Діст систем" та ТОВ "Болеро трейд", оскільки накладення цифрового підпису на відповідні рішення є повноваженнями голови комісії, а не секретаря комісії, який не може нести відповідальність за дії чи бездіяльність голови комісії; неточність у Протоколі засідання комісії (а саме виклад черговості пунктів, зазначення членів комісії в кінці протоколу, а не на початку протоколу) не потягнула за собою будь-яких наслідків, оскільки не змінила суті рішень, які приймались комісією з того чи іншого питання; незалучення до засідання комісії заступника начальника управління аудиту - начальника відділу планових перевірок ОСОБА_3 не вплинула на роботу комісії, на прийняття нею рішень, оскільки під час засідання 01.03.2022 був наявний кворум.

Поряд з цим, Постановою Кабінету Міністрів України №1039 від 04.12.2019 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження, відповідно до п.1 якого цей Порядок визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

У відповідності до пунктів 4,5 вказаного Порядку, дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Строк здійснення дисциплінарного провадження визначається міністром або суб`єктом призначення з урахуванням встановленого законодавством строку притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності.

Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів.

В ході розгляду даної справи судом встановлено, що Головним управління ДПС у Тернопільській області Державної податкової служби України прийнято Наказ №390 від 30.09.2022 «Про притягнення начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності», та 03.10.2022 Головним управлінням ДПС у Тернопільській області Державної податкової служби України прийнято Наказ №5-дс від 03.10.2022 "Про оголошення догани ОСОБА_2 ".

При цьому, на думку суду, оскаржуваний у даній справі Наказ відповідача №5-дс від 03.10.2022 прийнятий з метою реалізації та на виконання Наказу Головного управління ДПС в Тернопільській області №390 від 30.09.2022 "Про притягнення начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності".

Про це, зокрема, свідчить те, в резолютивній частині Наказу №390 від 30.09.2022 зазначено: "Управлінню персоналом підготувати проект відповідного наказу ГУ ДПС про оголошення догани начальнику управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_1 . Термін - у перший робочий день".

Отже, суд критично оцінює доводи позивача стосовно пропуску строку прийняття наказу №5-дс від 03.10.2022, оскільки первинний Наказ №390 від 30.09.2022 винесений у строк 45 календарних, що обраховується з 18.08.2022, тобто, з дня прийняття Головним управлінням ДПС у Тернопільській області Державної податкової служби України прийняття Наказу №332 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_2 , що відповідає вимогам Порядку №1039.

Судом також береться до уваги те, що позивач перебувала на лікарняному у період з 26.09.2022 по 28.09.2022 (включно) та з 29.09.2022 по 30.09.2022 (включно), що підтверджується долученими до матеріалів справи електронними листками непрацездатності.

Поряд з цим, вирішуючи даний спір по суті, суд зазначає про те, що судом у відкритому у судовому засіданні 30.01.2023 запропоновано відповідачу подати до суду докази ознайомлення з Наказом Головного управління ДПС у Тернопільській області №332 від 18.08.2022 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_2 ", однак такі докази на пропозицію суду відповідачем не були подані, а позивач ствердила, що з цим наказом її не було ознайомлено.

Суд також погоджується з доводами позивача стосовно того, що порушення п.45 Порядку №1165 в частині недотримання черговості питань порядку денного, п.46 Порядку №1165 та п.п. 2.2.4.41 Інструкції з діловодства в частині зазначення присутніх членів Комісії у додатку до Протоколу, а не в самому протоколі, є формальними, та, на думку суду, не впливають на суть та зміст прийнятих рішень.

Приймаючи рішення по суті позову, суд враховує позитивну характеристику ОСОБА_1 , відсутність попередніх дисциплінарних стягнень, а також те, що саме 01.03.2022 вона була обрана членами комісії виконувати повноваження секретаря комісії, так як секретар комісії була відсутня на роботі. При цьому слід зазначити, що ГУ ДПС у Тернопільській області 01.03.2022 працювало в умовах простою, оскільки 24.02.2022 ДПС України було винесено наказ №243-о " Про встановлення простою у роботі Державної податкової служби України та її територіальних органів" на підставі Указу Президента від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", згідно п.2 якого зазначено, що даний простій виник не з вини працівників та зумовлений загрозою їх життю та здоров`ю, а згідно п.4.5 працівники залучались до роботи виключно у разі крайньої необхідності та за умов гарантування безпечних умов праці. Тому суд враховує і форс-мажорні обставини, які були наявні 01.03.2022 в роботі технічних засобів ГУ ДПС у Тернопільській області.

Таким чином, оцінюючи дії відповідача на відповідність вимогам частини другої ст. 2 КАС України, суд вважає, що спірний в даній справі Наказ Головного управління ДПС у Тернопільській області №5-дс від 03.10.2022 "Про оголошення догани ОСОБА_2 " є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

При цьому, суд вважає за необхідне, керуючись статтею 9 КАС України, вийти за межі позовних вимог, оскільки це є необхідним для повного захисту прав, свобод та інтересів позивача, про захист яких він просить.

Так, згідно частини першої вказаної норми, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод та інтересів людини і громадянина з боку суб`єктів владних повноважень.

Зі змісту вказаної норми, можна зробити висновок, що при розгляді справи суд обмежений предметом та обсягом заявлених позовних вимог та не може застосовувати інший спосіб захисту ніж той, що зазначив позивач у позовній заяві. Водночас суд може вийти за межі правового обґрунтування, зазначеного у позовній заяві, якщо вбачає порушення інших приписів ніж ті, про які йдеться у позовній заяві.

Отже, вихід за межі позовних вимог можливий у справах за позовами до суб`єктів владних повноважень, при цьому, вихід за межі позовних вимог повинен бути пов`язаний із захистом саме тих прав, щодо яких подана позовна вимога.

Вказане підтверджується роз`ясненням поняття "виходу за межі позовних вимог", наведеним у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року "Про судове рішення".

Так, відповідно до пункту 3 цієї, Постанови виходом за межі позовних вимог є вирішення незаявленої вимоги, задоволення вимоги позивача у більшому розмірі, ніж було заявлено.

Отже, вирішуючи питання про належний спосіб захисту порушеного права позивача, суд вважає, що з метою захисту порушеного права позивача слід не лише визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління ДПС у Тернопільській області №5-дс від 03.10.2022 "Про оголошення догани ОСОБА_2 ", яким реалізовано дисциплінарне стягнення, але й визнати протиправним та скасувати первинний Наказ Головного управління ДПС в Тернопільській області №390 від 30.09.2022 "Про притягнення начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ОСОБА_6 до дисциплінарної відповідальності".

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, серед іншого (пункти 32-41), звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; для цього потрібно логічно структурувати рішення і викласти його в чіткому стилі, доступному для кожного; судові рішення повинні, у принципі, бути обґрунтованим; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на аргументи сторін та доречні доводи, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

У цьому контексті, суд звертає увагу на справу «Серявін та інші проти України» рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2010 року, згідно якої зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

У справі «Проніна проти України», рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення…Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Отже, у рішеннях ЄСПЛ склалась стала практика, відповідно до якої рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто вмотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.

Таким чином, зважаючи на встановлені фактичні обставини справи та беручи до уваги норми чинного законодавства, якими урегульовані спірні правовідносини, суд приходить до переконання про задоволення позовних вимог позивача, вийшовши при цьому за межі позовних вимог.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправними та скасувати накази Головного управління ДПС у Тернопільській області №390 від 30.09.2022 та №5-дс від 03.10.2022.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено та підписано 16 лютого 2023 року.

Реквізити учасників справи:

позивач - ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_2 );

відповідач - Головне управління ДПС у Тернопільській області (місцезнаходження: вул. Білецька, 1, м. Тернопіль,46003 ).

Головуюча суддя Дерех Н.В.