Справа № 420/17963/22
Суддя: Харченко Ю.В.
Дата ухвалення: 2023-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Харченко Ю.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування Наказу Одеської митниці від 15.11.2022 № 56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ", -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати Наказ Одеської митниці від 15.11.2022 № 56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ".

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що спірний Наказ від 15.11.2022 № 56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " є протиправним, та прийнятим із порушенням вимог закону, та його конституційних прав, оскільки не відповідає фактичним обставинам і наявним документам, а тому підлягає скасуванню. Зокрема, позивач зазначає, що наказ Одеської митниці від 15.11.2022 № 56-де "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " суперечить положенням законодавства України, а саме: - частини 2 статті 19 Конституції України; - частини 1 статті 64, частини 1 статті 65, пункту 5 частини 2 статті 65, частин 1, 2 статті 67, частин 1, 2, 3 статті 74, частини 1 статті 75, частин 1, 2 статті 76, частинам 1, 3, 6, 7 статті 77 Закону України від 10.12.2015 № 889-VIII "Про державну службу"; - частини 1 статті 1, частини 4 статті 259, частин 1, 2 статті 268, частини 2 статті 269 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI; пунктів 35, 36 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039; пункту 33 Положення про митні декларації, яке затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 450; пункту 1.9 розділу 1, пунктам 3.5, 3.7, 3.8 розділу III Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 09.10.2012 № 1066 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.12.2012 за № 2120/22432). Позивач зазначає, що в Акті про результати проведення перевірки з окремих питань № 7.10-17/767 від 04.10.2022, в поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці від 09.11.2022 (вихідний номер 7.10-12/1067 від 09.11.2022), в наказі від 15.11.2022 № 56-ДС "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ", не зазначено якими саме діями чи бездіяльністю начальник відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці ОСОБА_1 порушив положення частини 4 статті 259 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI. Окрім того, висновки Одеської митниці, наведені у Акті про результати проведення перевірки з окремих питань № 7.10-17/767 від 04.10.2022, в поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи від 09.11.2022 № 7.10-12/1067 від 09.11.2022, є необґрунтованими та суперечать положенням законодавства України, відповідно прийнятий на їх підставі наказ Одеської митниці від 15.11.2022 № 56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ", є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідачем - Одеською митницею до суду надано відзив (вхід. № ЕС/10/23 від 02.01.2023 р.), та наголошено на безпідставність позовних вимог, оскільки за результатами проведення службового розслідування дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці, встановила, що у діях ОСОБА_1 наявні порушення: частини четвертої статті 259 Митного кодексу України; підпункту 2.2.33.1 положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці в частині забезпечення оперативного контролю за доставкою товарів і транспортних засобів, що перебувають під митним контролем і переміщуються митною територією України до митниці призначення з використанням митної декларації (утому числі попередньої митної декларації) або іншого документа, що може використовуватися замість митної декларації відповідно до статті 94 МКУ; підпункту 3.4.1 положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці в частині здійснення керівництва діяльністю та організації роботи відділу відповідно до положення про митний пост «Рені», положення про ВМО №1 митного поста «Рені». Зазначене свідчить про порушення основних обов`язків державного службовця, в частині сумлінного і професійного виконання своїх посадових обов`язків (пункт 7 частини першої статті 8 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу», тобто вчинення дисциплінарного проступку, встановленого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі № 420/17963/22 за позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази в сукупності, та системно проаналізувавши приписи чинного законодавства, суд встановив наступне.

Як встановлено судом, та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 працює в митних органах починаючи з жовтня 2012 року, зокрема, з 01.07.2021 - на посаді начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці.

Так, 04 жовтня 2022 Одеською митницею Державної митної служби України складено Акт №7.10-17/767 «Про результати проведення перевірки з окремих питань», в якому зазначено, що на виконання наказу Одеської митниці від 31.08.2022 № 404 «Про проведення перевірки з окремих питань», проведено перевірку з окремих питань з метою встановлення факту можливого несанкціонованого втручання до програмно-інформаційного комплексу Держмитслужби посадовою особою митного поста «Рені» Одеської митниці під час здійснення пропуску через митний кордон України товарів за митною декларацією типу IM40EA № UA 110080/2022/002272. Перевірку проведено в період з 01.09.2022 року по 30.09.2022 року. Підставою для проведення перевірки є рішення протоколу наради керівного складу апарату Держмитслужби та територіальних органів Держмитслужби від 19.08.2022 № 26/6-п, доповідна записка начальника відділу внутрішньої безпеки Одеської митниці Олександра Бойка від 31.08.2022 № 7.10-25/1045.

Зокрема, у вказаному Акті «Про результати проведення перевірки з окремих питань» від 04.10.2022 року №7.10-17/767, встановлено, що 19.07.2022 до причалу в пункті пропуску «Ренійський морський торговельний порт» під розвантаження з річкового судна «UDP-C-419» надійшов товар «складова комплектного об`єкта заводу з виробництва пива, що раніше перебував в експлуатації, відділення варіння сусла (фільтраційний чан), відділення ферментації та розведення дріжджів, ділянка водопідготовки та водопостачання (резервуар для холодної води)». Кінцевий одержувач товару товариство з обмеженою відповідальністю «ВІО КР» (Криворізький р-н, смт. Радушне, вул. Нікопольське шосе, 5 Г, Україна.). Цього ж дня товар було вивантажено з борту судна на причал. Відповідно до частини другої статті 210 Митного кодексу України товари, вивантажені з судна в зону митного контролю на території морського, річкового порту, для митних цілей вважаються такими, що перебувають на складі тимчасового зберігання. 27.07.2022 старшим державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці Андрієм Зєлєніковим було внесено до ЄАІС Держмитслужби відмітку про ввезення зазначеного товару на митну територію України за попередньою митною декларацією типу ІМ40ЕА № UA110080/2022/002272 від 11.07.2022, оформленою Дніпровською митницею (одержувач товару товариство з обмеженою відповідальністю «ВІО КР» Криворізький р-н, смт. Радушне, вул. Нікопольське шосе, 5 Г, Україна). У графі 30 МД типу ІМ40ЕА № UA110080/2022/002272 міститься інформація, що товари мали бути ввезені на митну територію України автомобільним транспортом. Водночас, кількість товару (дев`ять металевих ящиків загальною вагою 107500 кг) свідчить про те, що він не міг бути ввезений в складі однієї партії автомобільним транспортом. Листом Державної фіскальної служби України від 25.06.2018 № 19265/7/99-99-18-02-02-17 «Про застосування митної декларації типу «ЕА», надано роз`яснення про особливості здійснення митних формальностей при застосуванні митної декларації типу ЕА. Відповідно пункту 3 зазначеного листа декларація типу ЕА не може бути використана для випуску у митний режим окремих видів товарів без доставки та пред`явлення їх органу доходів і зборів, яким оформлена така попередня митна декларація, якщо у разі ввезення на митну територію України здійснювалась розбивка на окремі частини, у тому числі у зв`язку з переміщенням у різних транспортних засобах або контейнерах. Таким чином у пропуску товарів за МД типу ІМ40ЕА № UA110080/2022/002272 мало бути відмовлено. Натомість 27.07.2022 ОСОБА_2 до ЄАІС Держмитслужби внесена відмітка про «повний пропуск вантажу» де транспортом в межах країни визначено річкове судно «UDP-C-419», (з якого товари були вивантажені в Ренійському морському торгівельному порту, що не відповідає дійсності (товари продовжували перебувати на причалі порту, а судно «UDP-C-419» вибуло з Ренійського морського торговельного порту). Крім цього, відповідно до відомостей, що містяться у ЄАІС Держмитслужби, товари за МД типу ІМ40ЕА № UA110080/2022/002272 формально направлено водним транспортом до місця доставки ВМО № 2 митного поста «Кривий Ріг» (код місця доставки 110-262-1-1) за адресою Дніпропетровська обл., Криворізький р-н, смт. Радушне, Нікопольське шосе 2 А. Згідно переліку місць доставки затвердженого наказом Держмитслужби від 27.08.2012 № 426 (зі змінами) це місце доставки визначене виключно для автомобільного транспорту. Слід зазначити, що відповідно до пункту 5 статті 259 Митного кодексу України рішення про випуск товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до заявленого митного режиму без пред`явлення їх митному органу за попередньою митною декларацією, яка містить всю необхідну для цього інформацію, приймається митним органом, яким оформлена така попередня митна декларація, на основі результатів аналізу ризиків у строк не більше чотирьох робочих годин з моменту пропуску цих товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України. Виходячи з зазначеного, у разі спрацювання Автоматизованої системи управління ризиками, доставити в митницю призначення товари на річковому судні «UDP-C-419» було неможливим. При внесенні відмітки про «повний пропуск вантажу» 27.07.2022 ОСОБА_3 виправив дату у графі «Дата оформлення стану» на 19.07.2022 (програмні комплекси ЄАІС Держмитслужби надають можливість внесення відміток з зазначенням дати, що вже минула у разі санкціонованих виправлень помилок при цьому автоматично фіксується реальна дата внесення інформації). Такі дії старшого державного інспектора Андрія Зєлєнікова надали змогу Дніпровській митниці здійснити митне оформлення товару за МД типу ІМ40 ЕА № UA110080/2022/002272 без його фактичного ввезення на митну територію України в порушення вимог пунктів 3.7-3.8 розділу ІІІ Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, затвердженого наказом Міністерством фінансів України від 09.10.2012 № 1066. З території пункту пропуску і порту товари виїхали поміщеними в режимі імпорту (випуску для вільного обігу) 29.08.2022 та 02.09.2022 на транспортних засобах: НОМЕР_1 / НОМЕР_2 товаротранспортна накладна № 27 від 02.09.2022; НОМЕР_3 / АЕ7548XF товаротранспортна накладна № 27 від 02.09.2022; НОМЕР_4 / НОМЕР_5 товаротранспортна накладна № 16 від 29.08.2022. Комісія дійшла висновку, що внесення відмітки про ввезення товарів у ЄАІС Держмитслужби старшим державним інспектором Андрієм Зєлєніковим датою що минула не є несанкціонованим втручанням до програмно - інформаційних комплексів Держмитслужби, а є спробою надати вигляду законності формального їх пропуску водним транспортом з метою приховування порушень законодавства з питань митної справи. Такі дії могли бути вчинені через неналежний контроль з боку керівництва відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, що підтверджується поясненнями начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» ОСОБА_4 , який безпідставно в поясненнях стверджує, що товар було випущено з території пункту пропуску «Ренійський морський торговельний порт» законно відповідно до пункту 5 підрозділу 1 Розділу III Порядку виконання митних формальностей на морському та річковому транспорті затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 10.03.2015 № 308, де визначено, що вивезення товарів з порту дозволяється в разі: митного оформлення у відповідний митний режим; направлення під митним контролем у митний орган призначення за наявності в ЄАІС Держмитслужби попередньої митної декларації або надання митниці іншого документа, що може використовуватися замість митної декларації відповідно до статті 94 Митного кодексу України; вивезення українських товарів, які надійшли до порту на судні каботажного плавання. Пунктом 23 частини першої статті 4 Митного кодексу України визначено термін митне оформлення це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Пунктом 29 частини першої статті 4 Митного кодексу України визначено термін виконання митних формальностей це сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і митними органами, а також автоматизованою системою митного оформлення з метою дотримання вимог законодавства України з питань митної справи. Виходячи з пояснень начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» ОСОБА_4 та старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Андрія Зєлєнікова товар свідомо було випущено у вільний обіг без здійснення належних процедур митного контролю та здійснення митних формальностей. Чим порушено вимоги частини четвертої статті 259 Митного кодексу України. Керівником відділу митного оформлення № 1 не забезпечено виконання основних завдань і функцій відділу, зазначених у положенні про відділ митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, з яким ОСОБА_5 ознайомився 01.09.2021 року, а саме: підпункту 2.2.33.1 пункту 2.2.33 в частині забезпечення оперативного контролю за доставкою товарів і транспортних засобів , що перебувають під митним контролем і переміщуються митною територією України до митниці призначення з використанням митної декларації (у тому числі попередньої митної декларації) або іншого документа, що може використовуватися замість митної декларації відповідно до статті 94 Митного кодексу України. підпункту 3.4.1 пункту 3.4 в частині здійснення керівництва діяльністю та організації роботи Відділу відповідно до положення про митний пост «Рені», положення про ВМО №1 митного поста «Рені». Це свідчить про недостатній рівень професійної компетентності особового складу та керівництва відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці при вирішенні складних завдань в умовах динамічних змін законодавства з питань митної справи.

У висновках вказаного Акта, у тому числі, вказано, що в ході перевірки комісією не встановлено фактів несанкціонованого втручання в роботу програмно-інформаційних комплексів Єдиної систематизованої інформаційної системи Держмитслужби. Комісія дійшла висновку, що внесення відмітки про ввезення товарів до Єдиної систематизованої інформаційної системи Держмитслужби старшим державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці Андрієм Зєлєніковим датою, що минула не є санкціонованим втручанням до програмно-інформаційних комплексів Держмитслужби, а є спробою надати вигляду законності формального їх пропуску водним транспортом з метою приховування порушень законодавства з тань митної справи.

Наказом Одеської митниці від 13.10.2022 № 24-ДС «Про порушення дисциплінарного провадження», відповідно до статей 64, 68, 69 та 71 Закону України від 10 грудня 2015 № 889-VIII «Про державну службу», Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року № 1039, з метою визначення ступеня вини характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, на підставі доповідної записки керівника комісії з проведення перевірки з окремих питань, головного державного інспектора відділу організації митного контролю управління забезпечення митного контролю та оформлення Одеської митниці Сергія Поліщука від 07.10.2022 № 7.10-17/7792, - порушено дисциплінарне провадження стосовно начальника відділу митного оформлення №1 митного поста «Рені» Одеської митниці ОСОБА_4 . Утворено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарної справи для здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_4 .

31.10.2022 року позивачем ОСОБА_1 надано пояснення на ім`я голови дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_6 , та зазначено, що згідно порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 09.10.2012 № 1066 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.12.2012 за № 2120/22432) керівник підрозділу митного оформлення не є особою, відповідальною за виконання функцій контролю доставки товарів.

09.11.2022 року ОСОБА_7 надано пояснення на ім`я в.о. начальника Одеської митниці Михайлу Мірошніченку, та зазначено, що 27.07.2022 14:31:54 старшим державним інспектором відділу митного оформлення №1 митного поста «Рені» ОСОБА_8 , перебуваючи на зміні згідно затвердженого графіку роботи відділу, були прийняті документи для оформлення та здійснено пропуск ЄАІС Держмитслужби вантажу «Складова комплектного об`єкта завод з виробництва пива, що раніше перебував в експлуатації» за митною декларацією типу IM EA № UA110080/2022/002272. Згідно інформації від чергової зміни, пропуск було здійснено старшим державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» ОСОБА_8 27.07.2022 у 14:31:54 з проставленням у ЄАІС Держмитслужби дати оформлення 19.07.2022 відповідно до дати постановки судна на причал під розвантаження товару. При прийнятті рішення за результатами розгляду подання дисциплінарної комісії позивач просив врахувати, що згідно частини 1 статті 64 Закону України «Про державну службу» за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Водночас, згідно посадової інструкції контроль за доставкою товарів не входить в посадові обов`язки начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці. Також згідно Наказу Міністерства фінансів України від 09.10.2012 № 1066 керівник підрозділу митного оформлення не є особою, відповідальною за виконання функцій контролю поставки товарів. Додатково позивач повідоми, що 02.06.22 ним було проведено у відділі лекцію-консультацію за темою вивчення наказу Міністерства фінансів України від 09.10.12 № 1066 «Прозатвердження Порядку виконання митних Формальностей при здійснені транзитних переміщень» згідно «Навчально- тематичного плану професійного навчання без відриву від роботи посадових осіб відділу митного поста «Рені» Одеської митниці на період 2022 року».

09.11.2022 року дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарної справи Одеської митниці було складено подання № 7.10-12/1067, в якому дисциплінарна комісія пропонувала за порушення ч. 4 ст. 259 Митного кодексу України від 13.03.2012 року № 4495-VI, підпункту 2.2.33.1 пункту 2.2.33, підпункту 3.4.1 пункту 3.4 положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, затвердженого начальником Одеської митниці 01.09.2021 року пункту 1 розділу 3 посадової інструкції начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, затвердженої начальником Одеської митниці ОСОБА_9 24.11.2021 року, застосувати до начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

15.11.2022 Одеською митницею Державної митної служби України винесено Наказ №56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », згідно з яким за неналежне виконання пунктів 1 розділу 3 посадової інструкції начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, що призвело до порушення вимог частини четвертої статті 259 Митного кодексу України, підпункту 2.2.33.1 пункту 2.2.33 та підпункту 3.4.1 пункту 3.4 положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, затвердженого начальником Одеської митниці 01.09.2021 року, притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці ОСОБА_1 . Підстава: подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи від 09.11.2022 № 7.10-12/106г, матеріали дисциплінарної справи, пояснення ОСОБА_1 від 31.10.2022 року.

Вважаючи вказаний Наказ Одеської митниці Державної митної служби України №56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », протиправним, позивач звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з даною позовною заявою.

Так, дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, оцінивши їх належність, допустимість, та достовірність, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд доходить висновку, що даний позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Кодекс законів про працю України відповідно до ст. 1 регулює трудові відносини всіх працівників, сприяючи зростанню продуктивності праці, поліпшенню якості роботи, підвищенню ефективності суспільного виробництва і піднесенню на цій основі матеріального і культурного рівня життя трудящих, зміцненню трудової дисципліни і поступовому перетворенню праці на благо суспільства в першу життєву потребу кожної працездатної людини.

Проходження служби в митних органах регламентовано главою 79 Митного кодексу України в редакції чинній на дату виникнення спірних правовідносин. Відповідно до ст.569 Митного кодексу України працівники митних органів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи митних органів є державними службовцями.

Особи, вперше прийняті на службу до митних органів на посади, які передбачають виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, приймають Присягу державних службовців, якщо раніше вони не приймали такої Присяги.

Правове становище посадових осіб митних органів визначено цим Кодексом, а в частині, не врегульованій ним, - законодавством про державну службу та іншими актами законодавства України.

Відповідно до преамбули, принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIII (далі Закон № 889-VIII).

Згідно з ч.1 ст. 3 Закону № 889-VIII цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Статтею 5 Закону України "Про державну службу" визначено, що правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Згідно з ч.1 ст.65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.65 Закону № 889-VIII дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Згідно із частиною третьою статті 66 Закону № 889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Відповідно до ч.1 ст.67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно пунктів 2, 3 ч.2 ст.67 Закону № 889-VIII, обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є, серед іншого: попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; високі показники виконання службових завдань.

Дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються):

1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії;

2) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії (стаття 68 Закону № 889-VIII).

Відповідно до частини першої статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів.

Частинами десятою, одинадцятою статті 69 Закону № 889-VIII передбачено, що результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити:

1) дату і місце її формування;

2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження;

3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця;

4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень;

6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень;

7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності);

9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності;

13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до частин 1-3 статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Відповідно до частини 5-7 статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення. Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку. Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.76 Закону № 889-VIII державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ст.75 Закону № 889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення (частина перша статті 77 Закону № 889-VIII).

Частиною шостою статті 77 Закону № 889-VIII визначено, що державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.

Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначено Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 р. № 1039 (далі - Порядок № 1039).

Відповідно ч.4, 5 Порядку № 1039 Дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів.

Пунктом 24 Порядку № 1039 передбачено, що з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа. Пункт 25 Порядку № 1039 щодо змісту дисциплінарної справи відповідає приписам ч.2 ст.73 Закону.

Відповідно до п.31 Порядку № 1039 Комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді.

Державний службовець має право бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії, надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Пунктом 32 Порядку №1039 визначено, що про дату, час і місце та спосіб проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними. Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

Згідно з п.33 Порядку № 1039 Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця (п. 33 Порядку № 1039).

З аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що Законом України Про державну службу визначено поняття дисциплінарного проступку, наведено перелік дій/бездіяльності/рішень, які підпадають під визначення дисциплінарного проступку, визначено види дисциплінарної відповідальності та порядок притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності.

Крім того, аналіз вищенаведених норм дозволяє дійти висновку, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до працівника, який вчинив дисциплінарний проступок. При цьому, для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України Про державну службу та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також, необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Зокрема, як встановлено судом, та зазначено вище, 04 жовтня 2022 Державною митною службою України Одеської митниці складено Акт №7.10-17/767 «Про результати проведення перевірки з окремих питань», на виконання наказу Одеської митниці від 31.08.2022 № 404 «Про проведення перевірки з окремих питань», яким проведено перевірку з окремих питань з метою встановлення факту можливого несанкціонованого втручання до програмно-інформаційного комплексу Держмитслужби посадовою особою митного поста «Рені» Одеської митниці під час здійснення пропуску через митний кордон України товарів за митною декларацією типу IM40EA № UA 110080/2022/002272. Перевірку проведено в період з 01.09.2022 року по 30.09.2022 року. Підставою для проведення перевірки є рішення протоколу наради керівного складу апарату Держмитслужби та територіальних органів Держмитслужби від 19.08.2022 № 26/6-п. доповідна записка начальника відділу внутрішньої безпеки Одеської митниці Олександра Бойка від 31.08.2022 № 7.10-25/1045.

Так, відповідно до Акта «Про результати проведення перевірки з окремих питань» від 04.10.2022 року №7.10-17/767, перевіркою встановлено, що 19.07.2022 до причалу в пункті пропуску «Ренійський морський торговельний порт» під розвантаження з річкового судна «UDP-C-419» надійшов товар «складова комплектного об`єкта заводу з виробництва пива, що раніше перебував в експлуатації, відділення варіння сусла (фільтраційний чан), відділення ферментації та розведення дріжджів, ділянка водопідготовки та водопостачання (резервуар для холодної води)». Кінцевий одержувач товару товариство з обмеженою відповідальністю «ВІО КР» (Криворізький р-н, смт. Радушне, вул. Нікопольське шосе, 5 Г, Україна.). Цього ж дня товар було вивантажено з борту судна на причал. Відповідно до частини другої статті 210 Митного кодексу України товари, вивантажені з судна в зону митного контролю на території морського, річкового порту, для митних цілей вважаються такими, що перебувають на складі тимчасового зберігання. 27.07.2022 старшим державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці Андрієм Зєлєніковим було внесено до ЄАІС Держмитслужби відмітку про ввезення зазначеного товару на митну територію України за попередньою митною декларацією типу ІМ40ЕА № UA110080/2022/002272 від 11.07.2022, оформленою Дніпровською митницею (одержувач товару товариство з обмеженою відповідальністю «ВІО КР» Криворізький р-н, смт. Радушне, вул. Нікопольське шосе, 5 Г, Україна). У графі 30 МД типу ІМ40ЕА № UA110080/2022/002272 міститься інформація, що товари мали бути ввезені на митну територію України автомобільним транспортом. Водночас, кількість товару (дев`ять металевих ящиків загальною вагою 107500 кг) свідчить про те, що він не міг бути ввезений в складі однієї партії автомобільним транспортом. Листом Державної фіскальної служби України від 25.06.2018 № 19265/7/99-99-18-02-02-17 «Про застосування митної декларації типу «ЕА», надано роз`яснення про особливості здійснення митних формальностей при застосуванні митної декларації типу ЕА. Відповідно пункту 3 зазначеного листа декларація типу ЕА не може бути використана для випуску у митний режим окремих видів товарів без доставки та пред`явлення їх органу доходів і зборів, яким оформлена така попередня митна декларація, якщо у разі ввезення на митну територію України здійснювалась розбивка на окремі частини, у тому числі у зв`язку з переміщенням у різних транспортних засобах або контейнерах. Таким чином у пропуску товарів за МД типу ІМ40ЕА № UA110080/2022/002272 мало бути відмовлено. Натомість 27.07.2022 ОСОБА_2 до ЄАІС Держмитслужби внесена відмітка про «повний пропуск вантажу» де транспортом в межах країни визначено річкове судно «UDP-C-419», (з якого товари були вивантажені в Ренійському морському торгівельному порту, що не відповідає дійсності (товари продовжували перебувати на причалі порту, а судно «UDP-C-419» вибуло з Ренійського морського торговельного порту). Крім цього, відповідно до відомостей, що містяться у ЄАІС Держмитслужби, товари за МД типу ІМ40ЕА № UA110080/2022/002272 формально направлено водним транспортом до місця доставки ВМО № 2 митного поста «Кривий Ріг» (код місця доставки 110-262-1-1) за адресою Дніпропетровська обл., Криворізький р-н, смт. Радушне, Нікопольське шосе 2 А. Згідно переліку місць доставки затвердженого наказом Держмитслужби від 27.08.2012 № 426 (зі змінами) це місце доставки визначене виключно для автомобільного транспорту. Слід зазначити, що відповідно до пункту 5 статті 259 Митного кодексу України рішення про випуск товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до заявленого митного режиму без пред`явлення їх митному органу за попередньою митною декларацією, яка містить всю необхідну для цього інформацію, приймається митним органом, яким оформлена така попередня митна декларація, на основі результатів аналізу ризиків у строк не більше чотирьох робочих годин з моменту пропуску цих товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України. Виходячи з зазначеного, у разі спрацювання Автоматизованої системи управління ризиками, доставити в митницю призначення товари на річковому судні «UDP-C-419» було неможливим. При внесенні відмітки про «повний пропуск вантажу» 27.07.2022 ОСОБА_3 виправив дату у графі «Дата оформлення стану» на 19.07.2022 (програмні комплекси ЄАІС Держмитслужби надають можливість внесення відміток з зазначенням дати, що вже минула у разі санкціонованих виправлень помилок при цьому автоматично фіксується реальна дата внесення інформації). Такі дії старшого державного інспектора Андрія Зєлєнікова надали змогу Дніпровській митниці здійснити митне оформлення товару за МД типу ІМ40 ЕА № UA110080/2022/002272 без його фактичного ввезення на митну територію України в порушення вимог пунктів 3.7-3.8 розділу ІІІ Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, затвердженого наказом Міністерством фінансів України від 09.10.2012 № 1066. З території пункту пропуску і порту товари виїхали поміщеними в режимі імпорту (випуску для вільного обігу) 29.08.2022 та 02.09.2022 на транспортних засобах: НОМЕР_1 / НОМЕР_2 товаротранспортна накладна № 27 від 02.09.2022; АЕ7931РР/ АЕ7548XF товаротранспортна накладна № 27 від 02.09.2022; НОМЕР_4 / НОМЕР_5 товаротранспортна накладна № 16 від 29.08.2022. Комісія дійшла висновку, що внесення відмітки про ввезення товарів у ЄАІС Держмитслужби старшим державним інспектором Андрієм Зєлєніковим датою що минула не є несанкціонованим втручанням до програмно - інформаційних комплексів Держмитслужби, а є спробою надати вигляду законності формального їх пропуску водним транспортом з метою приховування порушень законодавства з питань митної справи. Такі дії могли бути вчинені через неналежний контроль з боку керівництва відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, що підтверджується поясненнями начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» ОСОБА_4 , який безпідставно в поясненнях стверджує, що товар було випущено з території пункту пропуску «Ренійський морський торговельний порт» законно відповідно до пункту 5 підрозділу 1 Розділу III Порядку виконання митних формальностей на морському та річковому транспорті затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 10.03.2015 № 308, де визначено, що вивезення товарів з порту дозволяється в разі: митного оформлення у відповідний митний режим; направлення під митним контролем у митний орган призначення за наявності в ЄАІС Держмитслужби попередньої митної декларації або надання митниці іншого документа, що може використовуватися замість митної декларації відповідно до статті 94 Митного кодексу України; вивезення українських товарів, які надійшли до порту на судні каботажного плавання. Пунктом 23 частини першої статті 4 Митного кодексу України визначено термін митне оформлення це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Пунктом 29 частини першої статті 4 Митного кодексу України визначено термін виконання митних формальностей це сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і митними органами, а також автоматизованою системою митного оформлення з метою дотримання вимог законодавства України з питань митної справи. Виходячи з пояснень начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» ОСОБА_4 та старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Андрія Зєлєнікова товар свідомо було випущено у вільний обіг без здійснення належних процедур митного контролю та здійснення митних формальностей. Чим порушено вимоги частини четвертої статті 259 Митного кодексу України. Керівником відділу митного оформлення № 1 не забезпечено виконання основних завдань і функцій відділу, зазначених у положенні про відділ митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, з яким ОСОБА_5 ознайомився 01.09.2021 року, а саме: підпункту 2.2.33.1 пункту 2.2.33 в частині забезпечення оперативного контролю за доставкою товарів і транспортних засобів , що перебувають під митним контролем і переміщуються митною територією України до митниці призначення з використанням митної декларації (у тому числі попередньої митної декларації) або іншого документа, що може використовуватися замість митної декларації відповідно до статті 94 Митного кодексу України. підпункту 3.4.1 пункту 3.4 в частині здійснення керівництва діяльністю та організації роботи Відділу відповідно до положення про митний пост «Рені», положення про ВМО №1 митного поста «Рені». Це свідчить про недостатній рівень професійної компетентності особового складу та керівництва відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці при вирішенні складних завдань в умовах динамічних змін законодавства з питань митної справи.

У висновках вказаного Акта, серед іншого, вказано, що у в ході перевірки комісією не встановлено фактів несанкціонованого втручання в роботу програмно-інформаційних комплексів Єдиної систематизованої інформаційної системи Держмитслужби. Комісія дійшла висновку, що внесення відмітки про ввезення товарів до Єдиної систематизованої інформаційної системи Держмитслужби старшим державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці Андрієм Зєлєніковим датою, що минула не є санкціонованим втручанням до програмно-інформаційних комплексів Держмитслужби, а є спробою надати вигляду законності формального їх пропуску водним транспортом з метою приховування порушень законодавства з тань митної справи.

Судом з`ясовано, та вбачається з матеріалів справи, що Наказом Одеської митниці від 13.10.2022 № 24-ДС «Про порушення дисциплінарного провадження», порушено дисциплінарне провадження стосовно начальника відділу митного оформлення №1 митного поста «Рені» Одеської митниці ОСОБА_4 . Утворено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарної справи для здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_4 .

09.11.2022 року дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарної справи Одеської митниці було складено подання № 7.10-12/1067, в якому дисциплінарна комісія пропонувала за порушення ч. 4 ст. 259 Митного кодексу України від 13.03.2012 року № 4495-VI, підпункту 2.2.33.1 пункту 2.2.33, підпункту 3.4.1 пункту 3.4 положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, затвердженого начальником Одеської митниці 01.09.2021 року пункту 1 розділу 3 посадової інструкції начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, затвердженої начальником Одеської митниці ОСОБА_9 24.11.2021 року, застосувати до начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

15.11.2022 в.о. Одеської митниці Державної митної служби України М.Мірошніченко винесено Наказ №56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », згідно з яким за неналежне виконання пунктів 1 розділу 3 посадової інструкції начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, що призвело до порушення вимог частини четвертої статті 259 Митного кодексу України, підпункту 2.2.33.1 пункту 2.2.33 та підпункту 3.4.1 пункту 3.4 положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, затвердженого начальником Одеської митниці 01.09.2021 року, притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці ОСОБА_1 . Підстава: подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи від 09.11.2022 № 7.10-12/106г, матеріали дисциплінарної справи, пояснення ОСОБА_1 від 31.10.2022 року.

Так, частиною 4 статті 259 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що за рішенням митного органу, яким оформлена попередня митна декларація, випуск товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до заявленого митного режиму за попередньою митною декларацією, яка містить всю необхідну для цього інформацію, може бути здійснено після переміщення цих товарів, транспортних засобів через митний кордон України без пред`явлення їх цьому митному органу.

Згідно з частиною 5 статті 259 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495- VI рішення про випуск товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до заявленого митного режиму без пред`явлення їх митному органу за попередньою митною декларацією, яка містить всю необхідну для цього інформацію, приймається митним органом, яким оформлена така попередня митна декларація, на основі результатів аналізу ризиків у строк не більше чотирьох робочих годин з моменту пропуску цих товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.

Під час проведення перевірки на виконання наказу Одеської митниці від 31.08.2022 № 404, а також під час проведення дисциплінарного провадження на підставі наказу Одеської митниці від 13.10.2022 № 24-дс, встановлено, що попередня митна декларація (МД) № UA110080/2022/002272 від 11.07.2022 була оформлена Дніпровською митницею.

Отже, відповідно до частин 4, 5 статті 259 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI прийняття рішення про випуск товарів відповідно до заявленого митного режиму за попередньою митною декларацією № UA110080/2022/002272 від 11.07.2022, яка містить всю необхідну для цього інформацію, належить до повноважень Дніпровської митниці.

При цьому, у Акті про результати проведення перевірки з окремих питань № 7.10-17/767 від 04.10.2022, поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці від 09.11.2022 (вихідний номер 7.10-12/1067 від 09.11.2022), та наказі від 15.11.2022 № 56-де "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " не зазначено якими, зокрема, діями чи бездіяльністю начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці ОСОБА_1 порушено підпункт 2.2.33.1 пункту 2.2.33 розділу 2 "Основні завдання і функції" Положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці, затверджене в.о. начальника Одеської митниці В. Найчуком 01.09.2021 року, а отже, вказані висновки, на думку суду, є безпідставними, та такими, що суперечать пункту 1.9 розділу I Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.10.2012 № 1066 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.12.2012 за № 2120/22432).

Також, суд зазначає, що підпунктом 2.2.33.1 пункту 2.2.33 розділу 2 "Основні завдання і функції" Положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці, затвердженого в.о. начальника Одеської митниці В. Найчуком 01.09.2021, до основних функцій відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці віднесено, зокрема, забезпечення оперативного контролю за доставкою товарів і транспортних засобів, що перебувають під митним контролем і переміщуються митною територією України до митниці призначення з використанням митної декларації (у тому числі попередньої митної декларації) або іншого документа, що може використовуватися замість митної декларації відповідно до статті 94 Митного кодексу України.

Функції начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці визначені пунктом 3.4 Положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці, затвердженого в.о. начальника Одеської митниці В. Найчуком 01.09.2021.

Відповідно до пункту 3.4 Положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста "Рені" до функцій начальника належить: 3.4.1 здійснення керівництва діяльністю та організація роботи Відділу відповідно до Регламенту Митниці, Положення про Митний пост, Положення про Відділ; 3.4.2. визначення пріоритетів роботи Відділу та покладених на нього завдань. 3.4.3. організація, забезпечення контролю у межах компетенції виконання Митним постом Конституції України, законів України, актів і доручень Президента України, актів Кабінету Міністрів України рішень Колегії Держмитслужби, Митниці, доручень керівництва Митниці (визначених Наказами і розпорядженнями Митниці, протокольними дорученнями щотижневих апаратних нарад керівного складу, планами роботи тощо), запитів і звернень народних депутатів України, запитів територіальних органі виконавчої влади (далі - ЦОВВ), місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, посадових осіб, громадян та платників податків; 3.4.4. надання обов`язкових до виконання доручень працівникам Відділу з питань, що належать до його функціональних повноважень діяльності підрозділу, контроль за їх виконанням; 3.4.5. організація розробки положення про Відділ, їх погодження у керівництва Митного поста та надання їх на затвердження керівництву Митниці; 3.4.6. розробка, погодження та подання на затвердження вимог до професійної компетенції державних службовців категорій "Б" і "В". 3.4.7. розробка посадових інструкцій на посади кожного працівника Відділу, їх погодження у керівництва Митного поста та надання їх на затвердження керівництву Митниці; 3.4.8. організація планування роботи Відділу; 3.4.9. підготовка пропозицій та (або) прийняття рішень щодо: 34.9.1. кадрових питань; 3.4.9.2. розгляду вхідної кореспонденції, 3.4.9.3. стану організації роботи Відділу; 3.4.10 участь у нарадах, які проводять місцеві органи виконавчої влади. 3.4.11. участь у роботі Колегії Держмитслужби, заслуховуваннях. нарадах, що проводить керівництво Держмитслужби, Митниці та митного Поста; 3.4.12. участь у підготовці матеріалів для виступів керівництва Митниці та Митного поста перед представниками засобів масової інформації (далі 3MI); 3.4.13. розробка та внесення в установленому порядку начальнику Митниці проектів організаційно-розпорядчих документів з питань, що належать до сфери діяльності Відділу; 3.4.14. проведення нарад з працівниками Відділу (у межах компетенції); 3.4.15. підготовка та надання керівництву Митниці інформаційних та аналітичних матеріалів відповідно до компетенції Відділу; 3.4.16. організація виконання у Відділі існуючих вимог щодо: 3.4.16. 1. режиму секретності у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці працівників Відділу; 3.4.162. порядку поводження з відкритою інформацією та інформацією з обмеженим доступом працівниками Відділу; 3.4.16.3. захисту інформації (режиму секретності) и автоматизованих системах (автоматизованих робочих місць) працівниками Відділу; 3.4.17 розгляд та погодження у межах компетенції проектів нормативно- правових актів; 3.4.18. скликання та проведення нарад з питань, що належать до компетенції Відділу; 3.4.19. проведення особистого прийому громадян; 3.4.20. надання консультації в усній формі під час прийому платників податків у межах компетенції, 3.4.21. забезпечення додержання працівниками Відділу: 3.4.21.1. виконавської дисципліни; 34.21 2. порядку ведення діловодства; 3.4.21.3. правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку; 3,4.21.4. вимог нормативно-правових актів з охорони праці; 3.4.21.5. правил пожежної безпеки; 3.4.22. розгляд скарг на дії працівників Відділу: 3.4.23. оцінка результатів роботи, ділових якостей працівників при виконанні покладених на Відділ завдань; 34.24. внесення пропозицій керівництву щодо удосконалення роботи, оптимізації організаційної структури та чисельності Відділу, 3.4.25. внесення керівництву Митниці подання про присвоєння працівникам Відділу спеціальних звань державних службовців відповідно до законодавства, а також про заохочення і накладення дисциплінарних стягнень; 3.4.26. застосування електронного цифрового підпису; 3.4.27. невідкладний розгляд у межах компетенції проблемних питань, порушених учасниками мирних заходів біля адміністративної будівлі Відділу; 3.4.28. участь у роботі комісій, робочих груп; 3.4.29. забезпечення належного виконання Відділом вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації"; 3.4.30 організація економічного (професійного) навчання у відділі 3.4.31, вжиття у межах компетенції заходів щодо запобігання та протидії корупції, контроль за їх реалізацією; 3.4.32. у разі виявлення чи одержання інформації про вчинення підлеглим корупційного, пов`язаного з корупцією або іншого правопорушення у сфері службової діяльності вжиття у межах компетенції заходів щодо його припинення та негайне повідомлення про такі факти підрозділу внутрішньої безпеки Держмитслужби; 3.4.33, виконання доручень керівника Дисциплінарної комісії з розгляд дисциплінарних справ та вимог членів Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ; 3.4.34. визначення потреби у необхідності професійного навчання підпорядкованого особового складу через систему підготовки, перепідготовки, спеціалізації та підвищення кваліфікації на робочому місці або в інших установах (організаціях); 3.4.35. здійснення інших повноважень, передбачених положенням про Відділ; 3.5. Заступник начальника Відділу у разі відсутності з поважних причин (відпустка, хвороба, тощо) начальника Відділу, виконує його обов`язки згідно з вимогами Положення про Відділ.

Водночас, суд зазначає, шо Положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці, затверджене в.о. начальника Одеської митниці В. Найчуком 01.09.2021, не містить припису, що начальник відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці є посадовою особою відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці, до посадових обов`язків якої входить здійснення контролю за переміщенням товарів.

Пунктом 1.9 розділу I Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 09.10.2012 № 1066 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.12.2012 за № 2120/22432) передбачено, що посадова особа структурного підрозділу митного органу, де здійснюється пропуск товарів і транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, до посадових обов`язків якої входить здійснення контролю за переміщенням товарів, за результатами роботи кожної зміни:

звіряє відомості про пропущені товари, транспортні засоби комерційного призначення, внесені в Єдину автоматизовану інформаційну систему митних органів України (CAIC), з наявними у структурному підрозділі митного органу документами, що були підставою для пропуску товарів і транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також з відомостями, зазначеними у відповідному модулі Автоматизованої системи митного оформлення (АСМО);

за відсутності розбіжностей на підставі даних, наявних в CAIC та відповідному модулі ACMO, формує реєстр ДКПТ на пропущені за зміну транспортні засоби комерційного призначення з товарами; засвідчує роздрукований реєстр своїм підписом та відбитком особистої номерної печатки (далі ОНП);

реєстри з наявними документами залишає для зберігання у справах структурного підрозділу пункту пропуску митного органу не менш як протягом 365 днів з дати пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України. Загальний строк зберігання реєстрів у митному органі не менш як 1095 днів з дати пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України;

у разі виявлення розбіжностей невідкладно письмово інформує керівника структурного підрозділу з метою проведення перевірки.

Проте, як з`ясовано судом, як під час проведення перевірки на виконання наказу Одеської митниці від 31.08.2022 № 404, так і під час проведення дисциплінарного провадження на підставі наказу Одеської митниці від 13.10.2022 № 24-дс, не встановлено факт письмового інформування посадовими особами відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці щодо виявлених розбіжностей у відомостях про пропущені товари, транспортні засоби комерційного призначення, внесені в ЄAIC, з наявними у структурному підрозділі митного органу документами, що були підставою для пропуску товарів через митний кордон України, а також з відомостями, зазначеними у відповідному модулі Автоматизованої системи митного оформлення.

Судом також встановлено, що позивач - начальник відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці ОСОБА_1 у поясненнях від 31.10.2022 на ім`я голови дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_6 , та в подальшому у поясненнях від 10.11.2022 на ім`я в.о. начальника Одеської митниці Михайла Мирошниченка, повідомляв, що митним постом "Рені" Одеської митниці не встановлено фактів несанкціонованого втручання до ЄАІС Держмитслужби по попередній митній декларації (МД) № UA110080/2022/002272 від 11.07.2022: випадків порушення законодавства з питань митної справи не встановлено; згідно Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.10.2012 No 1066 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.12.2012 за № 2120/22432) керівник підрозділу митного оформлення не є особою, відповідальною за виконання функцій контролю доставки товарів.

Також, суд акцентує, що згідно з пунктом 3.7 розділу III Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 09.10.2012 № 1066 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.12.2012 за № 2120/22432) після перевірки наявної електронної копії ПД або ЕПД в ЄАІС посадова особа митниці відправлення заносить до ЄAIC відомості про:

транспортний засіб комерційного призначення (відповідно до реєстраційних документів на транспортний засіб зазначаються назва та/або реєстраційний номер);

перевізника (найменування, адреса) та відомості про особу, що приймає задекларовані товари до перевезення (прізвище та ініціали, серія та номер паспорта, громадянство). У разі залізничних перевезень зазначається назва залізниці, що приймає товари до перевезення;

переміщувані товари (кількість товару, яка фактично перевозиться у цій партії, в основних одиницях виміру);

реквізити товаротранспортного документа та (за наявності) рахунку-фактури (інвойсу) або іншого документа, в якому вказується вартість товару на перемішувані товари; ідентифікаційні ознаки митного забезпечення, пристроїв або/та інших засобів ідентифікації, які застосовані митним органом відправлення;

номер сторінки, серію та номер книжки МДП у разі перевезення товарів на умовах Митної конвенції про міжнародне перевезення вантажів із застосуванням книжки МДП (Конвенції МДП) 1975 року (Конвенція МДП);

у разі перевезення товарів на умовах Конвенції МДП - ідентифікаційний номер держателя книжки МДП, який відповідно до норм Конвенції МДП присвоюється держателю гарантійним об`єднанням країни реєстрації та вказується у графі 3 титульної сторінки обкладинки книжки МДП та графі 4 відривних аркушів;

номер штампа "Під митним контролем" (штамп ПМК) посадової особи митниці відправлення, що здійснила митний контроль цього товару, транспортного засобу комерційного призначення.

Отже, перелік відомостей, які після перевірки наявної електронної копії попередньої митної декларації в Єдиній автоматизованій інформаційній системі митних органів України посадова особа митниці відправлення заносить до Єдиної автоматизованої інформаційної системи митних органів України, наведений у пункті 3.7 розділу III Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 09.10.2012 № 1066 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.12.2012 за № 2120/22432).

Під час проведення перевірки, на виконання наказу Одеської митниці від 31.08.2022 № 404, а також під час проведення дисциплінарного провадження на підставі наказу Одеської митниці від 13.10.2022 N 24-дс, не встановлено внесення начальником відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці ОСОБА_1 до Єдиної автоматизованої інформаційної системи митних органів України недостовірних відомостей, з переліку, наведеного пункті 3.7 розділу ІІ Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 09.10.2012 № 1066, а отже висновок Одеської митниці, викладений, у тому числі, у наказі від 15.11.2022 № 56-де "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " про порушення пункту 3.7 розділу ІІІ Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.10.2012 № 1066 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.12.2012 за № 2120/22432), не є обґрунтованим.

Також, суд зазначає, що як у Поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці № 7.10-12/1067 від 09.11.2022 року, так і в оскаржуваному наказі Одеської митниці від № 56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », митним органом не визначено якими саме діями чи бездіяльністю начальником відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці ОСОБА_1 порушено пункт 1 розділу 3 посадової інструкції начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці, затвердженої начальником Одеської митниці Ю. Герасимовим 24.11.2021, порушено частину 4 статті 259 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, підпункту 2.2.33.1 пункту 2.2.33, підпункту 3.4.1 пункту 3.4 Положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці.

Між тим, у постанові Верховного Суду від 12.08.2019 у справі №1340/4847/18 (адміністративне провадження № К/9901/15034/19), акцентовано, що - «Верховний Суд погоджується з доводами суду першої й апеляційної інстанцій, що саме лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні виду дисциплінарного стягнення, а також не наведення обставин вчинення дисциплінарного проступку, не є належним обґрунтуванням оскаржуваного наказу».

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Резолюцією Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977 урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до цієї резолюції.

Ці принципи застосовуються для захисту осіб, як фізичних, так і юридичних, в адміністративних процедурах відносно будь-яких індивідуальних заходів або рішень, які були прийняті в ході здійснення публічної влади і які за своїм характером безпосередньо впливають на їхні права, свободи або інтереси (адміністративні акти).

В ході реалізації цих принципів слід ураховувати належним чином вимоги щодо належного та ефективного управління, а також інтереси третіх сторін та основні публічні інтереси. У випадках, коли вимоги зумовлюють необхідність внесення змін або вилучення одного чи більше принципів у конкретних випадках або в специфічних сферах публічної адміністрації, слід докласти всіх можливих зусиль, відповідно до фундаментальних цілей цієї резолюції, для досягнення якомога вищого ступеня справедливості.

Такими принципами, згідно з Додатком до Резолюції, зокрема, є:

- право бути вислуханим, що означає, що щодо будь-якого адміністративного акта, який за своїм характером може несприятливо впливати на права, свободи або інтереси особи, така особа може пред`явити факти й аргументи та, у відповідних випадках, докази, що будуть ураховані адміністративним органом;

- виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.

Проте, як з`ясовано судом, та зазначено вище, у спірному наказі відповідачем не наведено якими, зокрема, діями/бездіяльністю позивачем порушено вимоги пункту 1 розділу 3 посадової інструкції начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці, порушено частину 4 статті 259 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, підпункту 2.2.33.1 пункту 2.2.33, підпункту 3.4.1 пункту 3.4 Положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста "Рені" Одеської митниці, що у свою чергу свідчить про порушення митним органом принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, та відповідно про його необґрунтованість.

Окрім того, суд зазначає, що відповідно до ст. 75 Закону України «Про державну службу» перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі. Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Тобто, зазначеними приписами статті 75 Закону України «Про державну службу» встановлено імперативний обов`язок суб`єкта призначення отримати пояснення державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, перед накладенням стягнення.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. № 1039 (надалі Порядок № 1039).

Згідно з пунктом 35 Порядку №1039, Комісія, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання.

Одночасно із внесенням суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) відповідно до статті 75 Закону.

Державний службовець надає письмове пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу. У разі ненадання державним службовцем письмового пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу не пізніше ніж як за два календарних дні до закінчення строку прийняття суб`єктом призначення (керівником державної служби) рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження державний службовець вважається таким, що відмовився від надання письмового пояснення.

Відповідно до пункту 36 Порядку №1039, за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби). Після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) передає дисциплінарну справу до служби управління персоналом державного органу, стосовно посадової особи якого здійснювалося дисциплінарне провадження (державного органу, в якому здійснювалося дисциплінарне провадження), для її зберігання в установленому порядку.

Як вбачається з матеріалів справи, 09.11.2022 року дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарної справи Одеської митниці було складено подання № 7.10-12/1067 від 09.11.2022 року, в якому дисциплінарна комісія пропонувала за порушення ч. 4 ст. 259 Митного кодексу України від 13.03.2012 року № 4495-VI, підпункту 2.2.33.1 пункту 2.2.33, підпункту 3.4.1 пункту 3.4 положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, затвердженого начальником Одеської митниці 01.09.2021 року пункту 1 розділу 3 посадової інструкції начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці, затвердженої начальником Одеської митниці ОСОБА_9 24.11.2021 року, застосувати до начальника відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рені» Одеської митниці ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

Наказ № 56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », митним органом прийнятий 15.11.2022 року.

Отже, всупереч вимог частини 1 статті 75 Закону України «Про державну службу» та пункту 35 Порядку №1039, 15.11.2022 року відповідач видав оскаржуваний наказ без отримання від позивача письмових пояснень або відмови позивача надати такі письмові пояснення, оформленої відповідним актом.

При цьому, пояснення ОСОБА_1 від 31.10.2022 року, на які міститься посилання у спірному наказі, як, у тому числі, на підставу для його прийняття, були надані державним службовцем дисциплінарній комісії, зокрема, в рамках здійснення дисциплінарного провадження, та не можуть бути застосовані в якості підстави для прийняття оскаржуваного наказу, оскільки суб`єкт призначення має відібрати відповідні пояснення у державного службовця безпосередньо після завершення дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією, направлення подання суб`єкту призначення та перед накладенням дисциплінарного стягнення.

Таким чином, враховуючи вище окреслені обставини у їх сукупності, суд доходить висновку, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено юридично спроможними доказами правомірність оскаржуваного Наказу від № 56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », адже як встановлено судом, та зазначено вище, висновки відповідача про порушення позивачем основних обов`язків державного службовця, в частині сумлінного і професійного виконання своїх посадових обов`язків (пункт 7 частини першої статті 8 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу»), тобто вчинення дисциплінарного проступку, встановленого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону, - є такими, що не ґрунтуються на фактичних обставинах, та не підтверджені належними, допустимими доказами.

Натомість, суд акцентує, що головне питання, котре має бути з`ясоване в межах відповідного дисциплінарного провадження це чи є в діянні державного службовця склад дисциплінарного проступку і конкретизувати який саме, оскільки за відсутності в діянні державного службовця складу дисциплінарного проступку вся інша інформація, отримана в ході дисциплінарного провадження, не має жодного юридичного значення, оскільки в такому випадку дисциплінарна відповідальність державного службовця виключається.

Згідно з частинами 1-3 статті 77 Закону №889, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

Як вбачається зі ст. 69 Закону України Про державну службу, дисциплінарне провадження здійснюється з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку.

Пунктом 33 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 (далі - Порядок №1039), визначено, що дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Згідно пункту 34 Порядку №1039 у мотивувальній частині пропозиції (подання) зазначаються:

у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- факти, що підтверджують відсутність вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку із відповідним обґрунтуванням;

- заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду;

у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів;

- обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку;

- ступінь вини державного службовця;

- характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків;

- відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби;

- заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.

Приписами статті 74 Закону України Про державну службу, які кореспондуються із ст. 67 Закону, встановлено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Відповідно до частин 2, 3 статті 67 Закону України Про державну службу обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.

З аналізу дисциплінарної справи вбачається, що відповідачем жодним чином не враховано, та не відображено у оскаржуваному наказі, як власне й у поданні дисциплінарної комісії, будь-які відомості, що характеризують позивача як державного службовця, не наведені обставини, що пом`якшують дисциплінарну відповідальність, а саме відсутність у нього дисциплінарних стягнень, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, а також про форму та ступінь вини державного службовця та тяжкість наслідків дисциплінарного проступку, як чинників, які, при цьому, повинні враховуватися під час застосування дисциплінарного стягнення відповідно до частини 1 статті 67, частини 1 статті 74 Закону України Про державну службу, та мають бути зазначені у поданні дисциплінарної комісії відповідно до пункту 34 Порядку №1039.

Таким чином, зважаючи на вищевикладене, та виходячи із сукупного аналізу фактичних обставин, законодавчих приписів, судом встановлено, що наказ Одеської митниці № 56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » відповідачем прийнято без врахування всіх обставин, що мають значення для правильного прийняття рішення, без встановлення вини державного службовця, без аналізу характеристики державного службовця, натомість викладені в ньому підстави притягнення особи до дисциплінарної відповідальності носять формальний характер, адже не містять чіткої інформації щодо складу дисциплінарного проступку у контексті відповідних законодавчих положень.

Відтак, зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку, що спірний наказ Одеської митниці від 15.11.2022 року № 56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », є протиправним, та таким, що підлягає скасуванню.

Решта доводів, та заперечень сторін, висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Так, відповідно до правової позиції Європейського суду у справі Yvonne van Duyn v. Home Office (Case 41/74 van Duyn v. Home Office) принцип юридичної визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатися на зобов`язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов`язання містяться у законодавчому акті, який загалом не має автоматичної прямої дії. Така дія зазначеного принципу пов`язана з іншим принципом - відповідальності держави, який полягає у тому, що держава не може посилатися на власне порушення зобов`язань для запобігання відповідальності. При цьому, якщо держава чи будь-який її орган схвалили певну концепцію, така держава чи орган вважатимуться такими, що діють протиправно, якщо вони відступлять від такої політики чи поведінки, оскільки схвалення такої політики чи поведінки дало підстави для виникнення обґрунтованих сподівань у осіб (юридичних чи фізичних) стосовно додержання державою чи органом публічної влади такої політики чи поведінки.

Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Відносно вимоги позивача щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень ст. 134 КАС України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (ч. 2ст. 134 КАС України).

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (ч. 3ст. 134 КАС України).

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 4ст. 134 КАС України).

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч. 5ст. 134 КАС України).

Отже, документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При цьому, при визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Суд зазначає, що на підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правничу допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування останніх.

Разом з тим, суд зазначає, що позивачем не надано до матеріалів справи детальний опис робіт (наданих послуг), який би містив: інформацію із зазначенням часу витраченого адвокатом на виконання робіт (надання послуг) зазначених в описі робіт та наданих послуг а також погодинної вартості правової допомоги за надані послуги, відсутні й докази самої оплати вартості наданих послуг.

Розрахунок платної правової допомоги повинен відображати вартість години за певний вид послуги та час витрачений на: участь у судових засіданнях; вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням; ознайомлення з матеріалами справи в суді тощо.

Отже, за відсутності належних та допустимих доказів про обсяг фактично наданих певним адвокатом послуг і виконаних робіт, кількості витраченого часу, розміру гонорару є неможливим надати належну оцінку, визначити співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи, що у свою чергу є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Сам факт відсутності розрахунку, детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги є самостійною підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування останніх.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтю 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 74-76 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Таким чином, беручи до уваги вищевикладене, та оцінюючи наявні в матеріалах справи письмові докази в сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, про визнання протиправним та скасування наказу Наказ Одеської митниці від 15.11.2022 № 56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ", є правомірними, ґрунтуються на положеннях чинного законодавства, а отже підлягають задоволенню, з вищеокреслених підстав.

Керуючись ст.ст.72-77, 139, ст.ст.241-246, 250, 255, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, про визнання протиправним та скасування Наказу Одеської митниці від 15.11.2022 № 56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ", - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати Наказ Одеської митниці від 15.11.2022 № 56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ".

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці (вул. Івана та Юрія Лип, 21 А, м. Одеса, 65078, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ОІСВ, РНОКПП НОМЕР_6 ) судові витрати по сплаті судового збору у загальному розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст.ст. 293, 295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Суддя Харченко Ю.В.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, про визнання протиправним та скасування Наказу Одеської митниці від 15.11.2022 № 56-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ", - задовольнити

16.02.23.