Справа № 420/13814/22
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2023-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» до Головного управління державної податкової служби в Одеській області, Головного управління ДПС у Запорізькій області, Головного управління ДПС у Вінницькій області, Державної податкової служби України про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21», в якій позивач, з урахуванням змінених вимог, просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку Головного управління ДПС в Одеській області від 04.11.2021 р. №42774 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податків;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку Головного управління ДПС в Одеській області від 15.07.2022 р. №171569 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податків;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку Головного управління ДПС в Одеській області від 28.07.2022 р. №179346 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податків;

- зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Позовні вимоги ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» обґрунтовує тим, що 28.07.2022 засобами електронного зв`язку від Головного управління ДПС в Одеській області ним було отримано Рішення № 179346 від 28.07.2022 про відповідність ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податку, а саме: п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Як вбачається з тексту рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» від 28.07.2022 № 179346, прийнятого Комісією з підстав відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв, зокрема, «Подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості». 15.07.2022, Товариство засобами електронного зв`язку від Головного управління ДПС в Одеській області отримало Рішення № 171569 від 15.07.2022 про відповідність ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податку, а саме: п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Як вбачається з тексту рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» від 15.07.2022 № 171569, прийнятого Комісією з підстав відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв, зокрема, «Подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості». 01.07.2022 позивачем при спробі зареєструвати податкові накладні було отримано квитанції, згідно яких вбачається, що підприємство ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» відповідає критеріям ризиковості платника податку та в подальшому було з`ясовано про існування о Рішення № 42774 від 04.11.2021 про відповідність ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податку, а саме: п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, тобто лише 01.07.2022 позивачу стало відомо про наявність рішення від 04.11.2021. Як вбачається з тексту рішення № 42774, прийнятого Комісією з підстав відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв, зокрема, «За результатами проведеного аналізу операції виявлено ймовірно фіктивний правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином». Позивач зазначає, що вказаної підстави не доведено, а невиконання відповідачем вимог щодо змісту, форми обґрунтованості та вмотивованості спірних рішень призводить до їх протиправності.

Вважаючи спірні рішення протиправними, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з позовною заявою.

Ухвалою судді від 18.10.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі з призначенням її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку ст.262 КАС України).

04 листопада 202 року до суду надійшов відзив (вх..№ЕП/32529/22) Головного управління ДПС в Одеській області, ДПС України на позовну заяву у якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує. В обґрунтування своїх заперечень відповідач вказує, що після зміни місця обліку Головним управлінням ДПС в Одеській області здійснено аналіз господарської діяльності ТОВ «КРАФТ ТОРГ», під час виконання покладених функцій та завдань встановлені наступні ризики: Придбання товару у ризикових платників податку: 1. ТОВ «НИКМЕТТОРГ», ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС», ПП «МИД ОД ТОРГ», ТОВ «РУДМЕТ-ГРУПП», ПП «ТЕКСТИЛЬ ПРОМ», ТОВ «ДІКСОН Україна». Після включення ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» до переліку ризикових платників податку 04.11.2021, позивачем направлено повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності критеріям ризиковості платника податку від 23.05.2022 №1, яке 15.07.2022 було розглянуто комісією регіонального рівня Головного управління ДПС в Одеській області. До вказаного повідомлення позивачем було надано лише один документ письмові пояснення без урахування документів, які є необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку згідно вимог Постанови №1165. В свою чергу, з урахуванням проведеного аналізу та наданих документів, комісією Головного управління ДПС в Одеській області прийнято рішення від 15.07.2022 №171569 про відповідність TOB «КРАФТ ТОРГ 21» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Позивачем 26.07.2022 подано повідомлення №1 про надання інформації та копій документів щодо невідповідності критеріям ризиковості платника податку з додатками у кількості 1 письмові пояснення, знову без урахування вимог Постанови №1165. Комісією Головного управління ДПС в Одеській області прийнято рішення від 28.07.2022 №179346 про відповідність ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податку. Необхідно зазначити, що в поясненнях позивач зазначає про контрагентів, однак договорів не надає. Окрім того, контрагенти перебувають у переліку ризикових (ТОВ «НИКМЕТТОРГ», ТОВ «РУДМЕТ-ГРУПП»). Адміністративні суди наділені правом надавати оцінку актам суб`єктів владних повноважень. У той же час позовна вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових, на думку ГУ ДПС в Одеській області, є неправомірна, так як суд в даному випадку перебирає функцію органу ДПС щодо зібрання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплатою коштів до бюджету. Фактично у разі ухвалення вказаних рішень суд підміняє собою контролюючий орган ДПС, приймає позицію платника податків при наявній у ДПС податковій інформації про протилежне. Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту. За наслідками наявної податкової інформації ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» включено до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою суду від 08.11.2022 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідачів Палтека В.В., про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 08.12.2022 задоволено клопотання представника відповідачів Палтека В.В., про залучення до участі у справі в якості відповідача Головне управління ДПС в Запорізькій області. Залучено до участі у справі № 420/13814/22 в якості відповідача Головне управління ДПС у Запорізькій області. Розпочато спочатку розгляд справи № 420/13814/22.

Ухвалою суду від 22.12.2022 за клопотанням представника відповідача Головного управління ДПС у Запорізькій області Бабенко Я.С., було залучено до участі у справі № 420/13814/22 в якості відповідача - Головне управління ДПС у Вінницькій області (адреса: 21028, м. Вінниця, Хмельницьке шосе, 7, ). Розпочато спочатку розгляд справи № 420/13814/22. В поданому відзиві Головне управління ДПС у Запорізькій області зазначило, що воно постійно обраховує та проводе моніторинг ризиків порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням Податкового кодексу України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку. Рішенням Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області №42774 від 04.11.2021 ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» відповідно до п. 8. Критеріїв ризиковості включено до переліку ризикових платників податку за критерієм «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування». Відповідно до інформації Вознесенівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Запорізькій області встановлено, що за результатами проведеного аналізу даних Єдиного реєстру податкових накладних за період січень-жовтень 2021 ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» здійснює:

- придбання товарів (робіт/послуг) у основних постачальників: ТОВ «НИКМЕТТОРГ», ПП «МИТ ОД ТОРГ», ТОВ «РУДМЕТ-ГРУПП», ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС», ПП «ТЕКСТИЛЬ ПРОМ», ПП «УКРОРГАНІК 001», ТОВ «ДІКСОН УКРАЇНА», ТОВ «ЮКРЕІН БІЗНЕС ІНШУРАНС СІСТЕМС», ПП «ІТАЛ КЕРАМІКА», ТОВ «ЮГКОМ», ТОВ «СІЧ АЛЬЯНС ГРУП»;

- реалізацію товарів (робіт/послуг) на контрагентів-покупців: ТОВ «ЗАПОРІЗЬКИЙ ЗАВОД КОЛЬОРОВИХ СПЛАВІВ».

За результатами проведеного аналізу даних Єдиного реєстру податкових накладних за період січень-жовтень 2021 рік встановлено, що ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» здійснює придбання товарів (робіт/послуг) у контрагентів-постачальників, придбання яких по ланцюгу постачання не встановлено, а саме: придбає виливки мідні у ТОВ «НИКМЕТТОРГ» придбання яких по ланцюгу постачання не встановлено. Таж, за результатами аналізу ЄРПН встановлено, що ТОВ «НИКМЕТТОРГ» здійснює придбання газу скрапленого, металобрухт у контрагентів-постачальників, придбання яких по ланцюгу постачання не встановлено. За результатами проведеного аналізу даних єдиного реєстру податкових накладних за період січень-жовтень 2021 рік встановлено, що частина податкових накладних виписаних ТОВ «НИКМЕТТОРГ» на адресу TOB «КРАФТ ТОРГ 21» має статус за СМКОР «відмовлено за рішенням Комісії».

Також, за результатами проведеного аналізу даних Єдиного реєстру податкових накладних за січень-жовтень 2021 рік встановлено, що ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» здійснює придбання товарів (робіт, послуг), а саме: взуття, одяг у ПП «МИТ ОД ТОРГ», подальшої реалізації яких не встановлено та не встановлено використання їх у власній господарській діяльності підприємства; сухий корм для котів, розфасований для роздрібної торгівлі у паперові мішки у ПП «УКРОРГАНІК 001», подальшої реалізації, яких не встановлено та не встановлено використання їх у власній господарській діяльності підприємства; частини світильників електричних для приміщень зі скла, санітарно-технічні вироби-мийки у комплекті з кріпленнями, сифонами, ущільнювачами, сушка, тепло вентилятори тощо у ПП «ТЕКСТИЛЬ ПРОМ», подальшої реалізації, яких не встановлено та не встановлено використання їх у власній господарській діяльності підприємства. У зв`язку з вищенаведеним по підприємству ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» вбачається використання/розповсюдження «схемного» податкового кредиту та як, наслідок, ухилення від сплати податків до бюджету.

Отже, по підприємству ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» виявлені ризики, що відповідають п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, наведеного у Додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, затвердженого Постановою КМУ від 11.12.2019 №1165 (а.с.196).

Враховуючи викладене, Головне управління ДПС у Запорізькій області просить відмовити у задоволенні позовних вимог Товариства.

03.01.2023 до суду надійшли два відзиви (вх.№329/23 та №330/23) Головного управління ДПС у Вінницькій області з проханням відмовити у задоволені позову.

Ухвалою суду від 20.01.2023 за заявою представника позивача адвоката Ковачова О.М. (вх.№ЕП/1732/23 від 18.01.2023 та вх.№ЕС/368/23 від 19.01.2023) про відмову від частини позовних вимог, було закрито провадження у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» до Головного управління державної податкової служби в Одеській області, Головного управління ДПС у Запорізькій області, Головного управління ДПС у Вінницькій області, Державної податкової служби України про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, в частині позовних вимог. Продовжено розгляд справи №420/13814/22 щодо наступних заявлених вимог товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21»:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку Головного управління ДПС в Одеській області від 04.11.2021 р. №42774 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податків;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку Головного управління ДПС в Одеській області від 15.07.2022 р. №171569 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податків;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку Головного управління ДПС в Одеській області від 28.07.2022 р. №179346 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податків;

- зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Ухвалою суду від 01.02.2023 відмовлено у задоволенні клопотання (вх.№2080/23) Головного управління ДПС у Вінницькій області про витребування доказів. Витребувано у ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» належним чином засвідчені банківською установою платіжні доручення № 1364 від 20 травня 2022 року, № 26080 від 06 червня 2022 року, № 26079 від 02 червня 2022 pоку, № 26071 від 01 червня 2022 року, № 26031 від 25 травня 2022 року, № 26019 від 24 травня 2022 року, № 1366 від 23 травня 2022 року або банківські виписки з рахунку позивача за дати, у яких здійснилось проведення грошових коштів за названими платіжними дорученнями.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, судом встановлено таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» (далі - Товариство), , зареєстроване як юридична особа у встановленому законом порядку 15.04.2021 та взяте на податковий облік.

Згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, видами економічної діяльності ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» за КВЕД є:

46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами (основний);

25.62 Механічне оброблення металевих виробів;

46.11 Діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами;

46.12 Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами;

46.15 Діяльність посередників у торгівлі меблями, господарськими товарами, залізними та іншими металевими виробами;

46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту;

46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин;

46.77 Оптова торгівля відходами та брухтом.

Відповідно до частини першої статті 3 Господарського кодексу України, під господарською діяльністю розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.

Згідно з пп.14.1.36 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України, господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

З аналізу матеріалів справи судом було встановлено, що 04.11.2021 комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Запорізькій області було прийнято рішення №42774 (а.с.109), яким встановлено відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, в обґрунтування якого податковим органом було вказано: «За результатами проведеного аналізу операції виявлено ймовірно фіктивний правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином».

Довідавшись про вказане рішення №42774, позивачем 01.03.2022 було складено та 09.07.2022 надіслано до податкового органу Повідомлення про подання інформації щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку (а.с.114). В наданих поясненнях позивач зокрема зазначив, що Товариство зареєстроване та знаходиться в м. Запоріжжя, та наданий час займається Товариство займається виключно продажом готової металевої продукції, а саме - мідних виливок, які постачає своєму покупцеві «ЗАПОРІЗЬКИЙ ЗАВОД КОЛЬОРОВИХ СПЛАВІВ», які в готовому вигляді та у необхідній кількості придбаває у основних постачальників: TOB «РУДМЕТ-ГРУПП» (43958102) та ТОВ «НИКМЕТТОРГ» (43616994). Тобто, на даний час Товариство співпрацює з підприємствами реального сектору економіки та фактично виконує функції торгового дому, й не є виробником зазначеного товару. Згідно наказу підприємства №2-К від 20.05.2021 з 21.05.2021 на підприємстві працює ще чотири працівника, що для виконання описаних функцій на даному етапі роботи ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» є достатнім штатом. На підприємстві своєчасно та в повному обсязі виплачується заробітна плата працівникам. При розвинені власної фінансово господарської діяльності в подальшому та при виникненні необхідності Товариство в майбутньому планує розширення штату працівників та підвищення рівня заробітної плати. З метою виконання всіх виробничих завдань Товариство має три орендованих склади за адресами: м. Одеса, 21 км Старокиївської дороги, 21/A (орендодавець ТОВ «НИКМЕТТОРГ» (43616994), Договір №01/06 від 01.06.2021); м. Запоріжжя, вул. Дніпровські зорі, 1/a (орендодавець ТОВ «СІЧ АЛЬЯНС ГРУП» (40318176), Договір №10-05/2021 від 10.05.2021); м. Запоріжжя, вул. Казака Бабури, 1A (орендодавець - ТОВ «ЮГКОМ» (25487724), Договір № 240521 від 24.05.2021). Зазначені дані у червні та жовтні минулого року було відображено у відповідній податковій формі Ф. 20-ОПП Дод. 10 до Порядку обліку платників податків і зборів. Товариство звертає увагу тому, що основним видом діяльності ТОВ «НИКМЕТТОРГ» є механічне оброблення металевих виробів (КВЕД 25.62), і цей постачальник є основним у підприємства. Підприємство займається виключно в напрямку цієї діяльності, має орендовані площі, де знаходиться орендоване виробниче обладнання, яке задіяне в виробничому процесі підприємства; а саме: мідеплавільні печі, резервуари для зберігання газу газгольдери, орендовані вантажні транспортні засоби та інше. На даний час на підприємстві працює 27 робітників, в тому числі таких спеціальностей, як: інженер, оператора ємкості під тиском, газу, вантажники, комплектувальники, логісти, електрик, різноробочі, а також працівник, який має відповідний дозвіл на проведення радіаційного та хімічного контролю, а також дозвіл для здійснення ідентифікації вибухонебезпечних предметів, та iншi. На початок лютого поточного року на складах ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» знаходилась металева продукція у кількості 306,38 т. У лютому та березні ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» було відвантажено мідні виливки, у кількості 158,567 тон, які в готовому вигляді та у необхідній кількості придбавалися ще у 2021 році у ТОВ «НИКМЕТТОРГ». На даний час товар сплачено частково у сумі 18 800 650,00 грн, у зв`язку з відсутністю реєстрації ПН. При реєстрації ПН їх було заблоковано. Просимо «розблокувати» та зареєструвати ПН в ЄДРПН.

З 14 липня 2022 року Товариство перебуває на податковому обліку в Головному управлінні ДПС в Одеській області.

15.07.2022 Головним управлінням ДПС в Одеській області, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 23.05.2022 №1, повторно прийнято рішення за №171569 (а.с.114) про відповідність ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості, а саме п.8 Критеріїв ризиковості платника податку з наступним обґрунтуванням: «подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості».

26 липня 2022 року Товариство вдруге подало до податкового органу письмові пояснення щодо невідповідності критеріям ризиковості. Зміст наданих 26.07.2022 пояснень фактично відповідає змісту попередніх пояснень від 01.03.2022.

Однак, 28.07.2022 податковим органом, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 26.07.2022 №1, повторно прийнято рішення за №179346 (а.с.119) про відповідність ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості, а саме п.8 Критеріїв ризиковості платника податку з наступним обґрунтуванням: «подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості».

Не погодившись з рішеннями податкового органу №42774, №171569 та №179346, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

В той же час, беручи до уваги вказані вище рішення податкового органу, суд зауважує, що податковим органом будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації не під час виникнення даних правовідносин, ні під час розгляду судом даної справи, на підставі якої прийняте перше оскаржуване рішення та інші два рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, надано не було, як і не надано доказів того, що відповідач вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку отриманої інформації шляхом направлення відповідного запиту платнику.

Оцінюючи правомірність прийняття оскаржуваних рішень, суд зазначає таке.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України; у чинній на момент виникнення спірних правовідносин редакції).

Відповідно до п.п.20.1.45 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.п.62.1.2 п.62.1 ст.62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п.71.1 ст.71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п.74.1, п.74.3 ст.74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац третій пункту 74.1 статті 74 Податкового кодексу України).

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами (абзац четвертий пункту 74.1 статті 74 Податкового кодексу України).

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац п`ятий пункту 74.1 статті 74 Податкового кодексу України).

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України, щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21 грудня 2016 року №1797-VIII, внесені зміни та доповнення до Податкового кодексу України та запроваджено новий механізм електронного адміністрування податку на додану вартість за умов проведення аналізу та здійснення управління ризиками з метою визначення форм і обсягів митного та податкового контролю.

Положеннями п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Згідно з п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році» від 07.12.2017 №2245-VIII, яким змінено редакцію пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу, Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11.12.2019 №1165 (набрала чинності 01.02.2020), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п.2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з приписами пункту 4 Порядку №1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Відповідно до вимог п.6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п.7 Порядку №1165).

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Віднесення Комісією контролюючого органу платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В подальшому відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування.

Таким чином, законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання платником податку для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Суд акцентує увагу на тому, що Головним управлінням ДПС у Запорізькій області 04.11.2021 прийнято спірне рішення №42774 про відповідність позивача п.8 Критеріям ризиковості платника податку, не за наслідками подання Товариством для реєстрації податкової накладної та моніторингу платника податку і податкової накладної, що направлена для реєстрації, а згідно з інформацією Вознесенівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Запорізькій області.

На момент прийняття спірних рішень, Критерії ризиковості платника податку визначені додатком 1 до Порядку №1165.

У додатку №1 до Порядку №1165 визначено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема п. 8 «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Додатком №4 до Порядку №1165 затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле «податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)».

Однак, як вбачається з оскаржуваного рішення №42774 від 04.11.2021 вказане поле містить абстрактне посилання податкового органу на ймовірний фіктивний правочин вчинений Товариством. Жодних назв, дат, обставин податковий орган не наводить.

Поле «податкова інформація» в наступних двох рішеннях Головного управління ДПС в Одеській області від 15.07.2022 та від 28.07.2022 заповнене наступним змістом: Подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості.

Таким чином, як у першому так й у наступних двох рішеннях, відповідачем не наведено податкову інформацію яка, всупереч отриманим поясненням та доказам, стала обґрунтованою підставою для віднесення позивача до переліку ризикових. Тобто, при складанні своїх рішень, податковий орган не вказав, яка саме податкова інформація наявна у відповідача, в чому вона відображена та чим вона підтверджена.

Викладене свідчить про відсутність в оскаржуваних рішеннях обґрунтованої мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, та відсутність доказів наявності податкової інформації, яка свідчить про наявність ознак проведення господарських операції саме з «ризиковими» суб`єктами, з посиланнями на відповідні документи.

В спірних рішеннях відповідач не зазначив суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано контрагентів-покупців товару/послуг з ознаками ризиковості, конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були б зафіксовані такі операції, а вказав це лише в наданому до суду відзиві.

Аналогічну правову позицію про необхідність зазначати в рішенні суть та характер наявної податкової інформації, ідентифікацію конкретних господарських операцій, які відповідач вважає ризикованими та податкових накладних, у яких вони були зафіксовані та, що стала підставою для прийняття такого рішення, висловив Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 року у справі № 640/11321/20.

Резолюцією Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977 урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до цієї резолюції.

Ці принципи застосовуються для захисту осіб, як фізичних, так і юридичних, в адміністративних процедурах відносно будь-яких індивідуальних заходів або рішень, які були прийняті в ході здійснення публічної влади і які за своїм характером безпосередньо впливають на їхні права, свободи або інтереси (адміністративні акти).

В ході реалізації цих принципів слід ураховувати належним чином вимоги щодо належного та ефективного управління, а також інтереси третіх сторін та основні публічні інтереси. У випадках, коли вимоги зумовлюють необхідність внесення змін або вилучення одного чи більше принципів у конкретних випадках або в специфічних сферах публічної адміністрації, слід докласти всіх можливих зусиль, відповідно до фундаментальних цілей цієї резолюції, для досягнення якомога вищого ступеня справедливості.

Такими принципами, згідно з Додатком до Резолюції, зокрема, є виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що рішення відповідача, в якому не наведені мотиви його прийняття, свідчить про порушення відповідачем як принципу належного урядування, так і принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, що призводить до непрозорості та непередбачуваності дій відповідача, які перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою господарську діяльність.

Суд зазначає, що незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, вказане не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт відповідних Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Відповідно до п.25 Порядку №1165 Комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктами 44-46 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (частина друга статті 2 КАС України).

Верховний Суд у постанові від 05 січня 2021 року у справі №640/10988/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Принцип офіційного з`ясування всіх обставин справи, закріплений частиною четвертою статті 9 КАС України, зобов`язує суди вживати заходи для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі шляхом виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Застосуванню норм матеріального права передує встановлення обставин у справі, підтвердження їх відповідними доказами.

Тобто, застосування судом норм матеріального права повинно вирішити спір, який виник між сторонами у конкретних правовідносинах, які мають бути встановлені судами на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі.

Принцип офіційності, зокрема, виявляється у тому, що суд визначає обставини, які необхідно встановити для вирішення спору; з`ясовує якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо цих обставин; а у разі необхідності суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, доповнити чи пояснити певні обставини, а також надати суду додаткові докази.

Згідно з частиною другою статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги чи заперечення або які мають інше значення для вирішення справи та які належить установити при ухваленні судового рішення у справі.

Доводи відповідача, викладені в поданому відзиві, про те, що за наслідком проведеного податкового аналізу виявлено використання/розповсюдження «схемного» податкового кредиту та, як наслідок, ухилення від сплати податків до бюджету, суд вважає необґрунтованими та такими, що не спростовують доводи позивача щодо невмотивованості спірних рішень.

Жодного доказу, зокрема, але не тільки службових записок, належним чином оформлених даних у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, первинних документів, тощо, до суду відповідачем не надано.

Віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські стосунки із платником податків, по відношенню до якого податковим органом прийнято рішення про відповідність останнього критеріям ризиковості, суд вважає неспроможним аргументом.

Крім того, поширення на позивача «ризиковості» через стосунки з іншим «ризиковими» платником податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.

Відповідно до п.65 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Булвес» АД проти Болгарії» від 22.01.2009, Суд вважає, що загальні інтереси спільноти полягають у підтриманні фінансової стабільності системи оподаткування ПДВ разом із її сукупністю нормам щодо нарахування ПДВ до сплати, податкових пільг, податкового кредиту та відшкодування ПДВ. Основними елементами підтримання такої стабільності слід визнати повне і своєчасне виконання усіма платниками ПДВ своїх зобов`язань щодо декларування та сплати ПДВ та, в кінцевому результаті, запобігання будь-яких видів шахрайських зловживань у вказаній системі. Щодо цього Суд визнав, що необхідно покладати край спробам зловживання у сфері оподаткування і що з метою попередження таких зловживань може бути розумним передбачати у національному законодавстві вимоги особливої обачливості для платників ПДВ.

У п. (b) «Порушення справедливого балансу між конкуруючими інтересами», Суд відзначив, що необхідно оцінити, чи заходи, вжиті зі сторони держави з метою підтримання фінансової стабільності системи оподаткування ПДВ і викорінення шахрайських зловживань в даній системі, були співрозмірними праву компанії-заявника на мирне користування своєю власністю.

В п.38 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Інтерсплав» проти України» від 09.01.2007 Суд нагадав, що держави мають широкі межі самостійної оцінки у визначенні того, у чому полягає публічний інтерес, оскільки національний законодавчий орган, реалізуючи соціальну та економічну політику, має широке коло повноважень. Однак такі межі оцінювання не є абсолютними, і їх застосування підлягає перегляду органами Конвенції (див. рішення у справі «Lithgow and Others v. the United Kingdom» від 8 липня 1986 року, Серія А, N 102, стор. 50 - 51, п. п. 121 - 122). На думку Суду, коли державні органи володіють будь-якою інформацією про зловживання у системі відшкодування ПДВ, що здійснюються конкретною кампанією, вони можуть вжити відповідних заходів з метою запобігання або усунення таких зловживань.

Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, тобто з презумпції економічної виправданості дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність відомостей у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Поняття «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань. А відтак платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

Суд зазначає, що впродовж розгляду справи відповідач не надав жодного доказу, який би досліджувався в ході засідання Комісії, і який слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення, а суд не встановив наявність у відповідача підстав для віднесення підприємства до пункту 8 Критеріїв ризиковості.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку, що рішення від 04.11.2021 №42774, рішення від 15.07.2022 №171569 та рішення від 28.07.2022 №179346 Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість ТОВ «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Відповідно до положень статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, ну думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання Головного управління ДПС в Одеській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Решта доводів висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Необхідно зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, оцінюючи встановлені судом факти, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Згідно ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У матеріалах справи міститься платіжне доручення №64 від 21.09.2022 про сплату судового збору, відповідно до якого позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 29772,00 грн (а.с.28).

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, судом враховується те, що після відмови позивача від частини вимог, на розгляду суду залишились три рішення податкового органу, тобто три вимоги.

Відтак, суд вважає за доцільне стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» суму сплаченого судового збору у розмірі 7443,00 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 6, 8, 9, 14, 22, 139, 241, 242-246, 250, 255, 262, 295, КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» до Головного управління державної податкової служби в Одеській області, Головного управління ДПС у Запорізькій області, Головного управління ДПС у Вінницькій області, Державної податкової служби України про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 42774 від 04.11.2021 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку Головного управління ДПС в Одеській області від 15.07.2022 №171569 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податків;

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку Головного управління ДПС в Одеській області від 28.07.2022 №179346 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» критеріям ризиковості платника податків;

Зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» з переліку ризикових платників податків.

Стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» витрати зі сплати судового збору у розмірі 7443 (сім тисяч чотириста сорок три) гривні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Позивач: товариство з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ТОРГ 21» (65012, м. Одеса, вул. Гімназична, 21, кабінет 3, );

Відповідачі:

Головне управління державної податкової служби в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, );

Головне управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, проспект Соборний, 166, );

Головне управління ДПС у Вінницькій області (адреса: 21028, м. Вінниця, Хмельницьке шосе, 7, );

Державна податкова служба України (04655, м. Київ-53, Львівська площа, 8, ).

Суддя Олена СКУПІНСЬКА