Справа № 320/2972/23
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2023-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 лютого 2023 року Київ № 320/2972/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до 77 комендатури охорони та обслуговування про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогами до КОО №77 про визнання протиправними дії відповідача щодо ненарахування та невиплаті індексації його грошового забезпечення за період з травня 2011 року по березень 2018 року із застосуванням розрахункового (базового) місця січень 2008 року; зобов`язання відповідача нарахувати і виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з травня 2011 року по березень 2018 року із застосуванням розрахункового (базового) місця січень 2008 року, з урахуванням раніше виплачених сум та компенсансацією сум ПДФО; зобов`язання відповідача виплатити компенсацію втрат частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків виплати індексації грошового забезпечення за період з травня 2011 року по березень 2018 року до моменту фактичної її виплати.

Вказана позовна заява зареєстрована у комп`ютерній програмі "ДСС" КОАС 09.02.2023 та передана на розгляд судді Брагіної О.Є. 13.02.2023, що підтверджується актом ВДЗК КОАС від тієї ж дати.

Дослідивши позовну заяву на предмет дотримання вимог процесуального законодавства, суд приходить до висновку про її невідповідність таким вимогам, у зв`язку з чим позов підлягає залишенню без руху з наданням заявнику десятиденного строку з моменту одержання копії цієї ухвали для усунення недоліків шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви у новій редакції із зазначенням у ній:

засобів зв`язку відповідача (відомі номери номери телефону, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти); подання копії паспорту та індивідуальної картки платника податків позивача; обставин, якими обґрунтовані заявлені вимоги з посиланням на докази, що підтверджують ці обставини, а саме: інформації про розмір посадового окладу за посадами, на яких перебував позивач у спірні періоди; зазначення початкової та кінцевої дати спірного періоду п.5 прохальної частини позову; обґрунтування порушення відповідачем прав, свобод та інтересів заявника із розкриттям змісту порушених прав; розрахунку суми виплати, на яку претендує заявник у помісячному розмірі із визначенням всіх складових розрахунку; зазначення загального розміру пенсійних виплат, одержаних позивачем за спірний період та підтвердження отримання суми виплат (довідка про рух коштів банківської картки позивача, копія платіжної відомості; довідка з відділення поштового зв`язку) тощо; подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин такого пропуску; подання до суду оригіналу платіжного доручення (квитанції) про сплату судового збору у розмірі 2977,20 грн. за три позовні вимоги немайнового характеру; примірнику позовної заяви та доданих до нього документів для відповідача.

Одночасно, суд наголошує, що наведення змісту положень законів, інших нормативно-правових актів, цитування у позовній заяві їх приписів без відповідної фактичної аргументації оспорюваних дій та/або рішення не є обґрунтуванням твердження про порушення прав та інтересів заявника.

Суд також вказує на таке: за визначенням термінів та понять спір, - це юридичний конфлікт між учасниками правовідносин, який виникає внаслідок різного розуміння ними взаємних прав та обов`язків, що перешкоджає їх реалізації, та в якому кожен із учасників захищає свої права. Сторони можуть і не «сперечатися» буквально, але своєю бездіяльністю або неналежним виконанням юридичних обов`язків порушувати права іншої сторони і таким чином викликати протиріччя. Відтак за змістом, тобто за характером прав та обов`язків, якими наділені учасники правовідносин, існують сімейні, земельні, житлові, цивільні, господарські, адміністративні, корпоративні та трудові спори.

Період, - це проміжок часу, протягом якого повторюється якийсь циклічний процес. Проміжком називається час, що минув між двома моментами або межами. Він використовується для позначення інтервалу часу, необхідного для його завершення або переходу на черговий цикл, або посилання на те, як довго щось може зайняти. Отже, спірний період,- це проміжок часу, який повинен закінчитися, щоб законний ефект набув сили, тобто для того, щоб закон почав діяти або закінчився. Відсутність у позовних вимогах початкової та кінцевої дати спірного періоду свідчить про нечіткість їх змісту, що є обгрунтованою підставою для залишення позову без руху як такого, що має суттєві недоліки.

Поміж іншого, вирішуючи питання про залишення позовної заяви без руху, суд зважає на таке:

відповідно до ст.161 КАСУ до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач, звертаючись до суду з відповідним позовом вважає, що цей спір відноситься до категорії справ, пов`язаних зі стягненням заробітної плати, що є підставою для звільнення його від сплати судового збору.

Натомість, заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу (Закону України "Про оплату праці"). Трудові спори - це неврегульовані внаслідок безпосередніх переговорів розбіжності між працівником і роботодавцем з приводу застосування норм трудового законодавства, а також встановлення нових або зміни існуючих умов праці.

В даному випадку, позивач проходив військову службу, під час якої отримував відповідне грошове забезпечення, не погоджуючись із розміром якого ОСОБА_1 вимушений звернутися до суду з відповідним позовом.

Згідно до Закону України від 25.03.92 р. № 2232-XII "Про військовий обов`язок і військову службу" військовослужбовці - це громадяни України, які проходять військову службу у складі Збройних Сил України та інших військових формувань.

За приписами ст.2 вищезазначеного Закону України, військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України, пов`язаній із захистом Вітчизни.

Стаття 3 КЗпП України визначає, що законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Військовослужбовці не перебувають у трудових відносинах з підприємствами, установами, організаціями усіх форм власності та господарювання, а проходять службу. Порядок проходження служби у Збройних Силах України та інших військових формуваннях урегульовано спеціальними нормативно-правовими актами, які покладають на громадян, котрі перебувають на такій службі, додаткові обов`язки і відповідальність.

Виходячи з наведеного, на військовослужбовців, які проходять військову службу у військових формуваннях, утворених відповідно до законів України, норми КЗпП України не поширюється.

Крім того, індексація грошових доходів населення здійснюється відповідно до Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» від 03.07.1991 р. № 1282-ХІІ (далі Закон № 1282) та Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою КМУ від 17.03.2003 р. № 1078. Відповідно до ст. 5 Закону № 1282 індексація проводиться в межах фінансових ресурсів бюджетів усіх рівнів та бюджетів фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування на відповідний рік. Індексація грошових доходів населення - це встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.

Індексація грошових доходів не входить до складу заробітної плати, тому на вирішення спору щодо її стягнення пільга, передбачена Законом України "Про судовий збір", не розповсюджується.

Так само, передбачена Законом України "Про судовий збір" пільга не розповсюджується і на інші дві вимоги позивача - визнання дій відповідача протиправними та зобов`язання останнього виплатити компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків їх виплати, оскільки остання за своєю правовою природою є своєрідною санкцією за невчасну виплату таких доходів і до структури заробітної плати, так само як і індексація, не входять.

Таким чином, суд доходить висновку про необхідність сплати позивачем судового збору за визначені ним позовні вимоги на загальних підставах.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Статтею 4 ЗУ "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

На підставі з ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 ЗУ "Про Державний бюджет України на 2022 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом на 1 січня 2022 року, становить 2481,00 грн.

У позовній заяві міститься три вимоги немайнового характеру, тому заявникові необхідно надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 2977,20 грн.

Окрім цього, позивач звернувся до суду з вимогами про нарахування і виплату індексації грошового забезпечення з травня 2011 року, однак з даним позовом звернувся лише 30.12.2022 (про що свідчить дата оформлення поштового відправлення згідно накладної оператора поштового зв`язку), тобто із пропущенням встановленого законом шестимісячного строку звернення до суду за відсутності заяви про його поновлення та незазначенням поважності причин пропуску такого строку без документів, якими підтверджено поважність причин пропуску. Отже, заявнику необхідно надати суду клопотання про поновлення пропущеного строку на звернення до суду із зазначенням причин такого пропуску та доказовим підтвердженням поважності причин його пропуску.

Також, за приписами ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Разом з цим,як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем не додано примірнику позовної заяви та доданих для неї докумнтів для відповідача, що підтверджується актом ВДЗК КОАС від 13.02.2023 про відсутність вкладень документів, включених до внутрішнього опису додатків позовної заяви.

Частиною 1 статті 169 КАСУ передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного КАСУ.

З огляду на те, що матеріали позовної заяви оформлені не належним чином, чого вимагає Кодекс адміністративного судочинства України, суддя визнав за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до 77 комендатури охорони та обслуговування про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.