Справа № 826/11036/16
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2023-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Аліменка В.О., Безименної Н.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 жовтня 2022 року (справу розглянуто в порядку письмового провадження) у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Київський річковий порт» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2016 року позивач, Публічне акціонерне товариство «Київський річковий порт», звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просив:

- визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення Державної податкової інспекції в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області від 05.06.2014 №/345/1454, від 05.06.2104 №/345/1455, від 20.11.2014 № /3824, від 24.12.2014 № /1315/84.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 жовтня 2022 року адміністративний позов задоволено повністю:

Визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення Державної податкової інспекції в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області від 05.06.2014 №/345/1454, від 05.06.2104 № /345/1455, від 20.11.2014 № /3824, від 24.12.2014 № /1315/84.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, відповідачем подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права.

Зокрема, апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що податкові повідомлення-рішення від 05.06.2014 №/345/1454, від 05.06.2104 №/345/1455 були прийняті на підставі акту від 19.05.2014, а не на підставі акту від 05.06.2014, тобто, з дотриманням строку, встановленого Податковим кодексом України.

Також апелянт вказує про правомірність проведення у межах спірних правовідносин саме камеральної перевірки та вказує, що в подальшому 21 грудня 2016 року Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від № 1797-VIII (далі - Закон № 1797-VIII) змінено редакцію підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України та розширено предмет камеральної перевірки шляхом включення до нього питань своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання, що свідчить про правомірність дій податкового органу.

У прохальній частині апеляційної скарги міститься клопотання про розгляд апеляційної скарги за участі представника відповідача.

Щодо заявленого відповідачем клопотання колегія суддів зазначає, що відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною другою статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Так, в даному випадку, безпосередня участь сторін у судовому засіданні, не є обов`язковою, оскільки матеріали справи містять достатньо письмових доказів для з`ясування фактичних обставин.

З огляду на положення статті 311 КАС України, враховуючи, що апеляційну скаргу подано на рішення, перегляд якого можливий у порядку письмового провадження, за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, суд приходить до висновку про можливість її розгляду в порядку письмового провадження.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 грудня 2022 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 жовтня 2022 року у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Київський річковий порт» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень та призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до статті 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, Державною податковою інспекцією в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області проведена камеральна перевірка з питань своєчасності сплати узгодженої суми податкових зобов`язань з плати за користування надрами Публічного акціонерного товариства "Київський річковий порт".

За результатами перевірки складено акт від 05.06.2014 № 1441/1501/03150071, яким встановлено, що дані камеральної перевірки свідчать про порушення термінів сплати самостійно визначеного грошового зобов`язання протягом строків, визначених підпунктом 263.12.1 пункту 263.12 статті 263 Податкового кодексу України.

05.06.2014 на підставі зазначеного акту перевірки прийнято податкові повідомлення - рішення, якими застосовано штраф №/345/1454 у розмірі 53847 грн. та № /345/1455 у розмірі 375,29 грн.

Державною податковою інспекцією в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області проведена камеральна (електронна) перевірка даних, задекларованих у податкові звітності - податковому розрахунку з плати за користування надрами для видобування корисних копалин Публічного акціонерного товариства "Київський річковий порт" за ІІІ квартал 2013 року, І квартал 2014 року та ІІ квартал 2014 року.

За результатами перевірки складено акт від 20.11.2014 № 3692/1501/3150071 відповідно до якого дані камеральної перевірки свідчать про не своєчасне подання податкового розрахунку з плати за користування надрами для видобування корисних копалин, чим порушено вимоги підпункту 263.11.1 пункту 263.11 статті 263, підпункту 49.18.2 пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

20.11.2014 на підставі зазначеного акту перевірки прийнято податкове повідомлення - рішення № /3824, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем - користування надрами для видобування корисних копалин місцевого значення за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) на 680,00 грн.

Державною податковою інспекцією в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області проведена камеральна перевірка з питань своєчасності сплати за користування надрами за ІІІ квартал 2013 року визначеного в податковому розрахунку від 10.02.2014 № 909033540.

За результатами перевірки складено акт від 23.12.2014 № 300/1501/3150071 відповідно до якого дані перевірки свідчать про порушення підпунктом 263.12.1 пункту 263.12 статті 263 Податкового кодексу України, а саме, платником порушено граничні терміни сплати самостійно визначеного податкового зобов`язання з плати за користування надрами за ІІІ квартал 2013 року відображеного в податковому розрахунку плати за користування надрами від 10.02.2014 № 909033540.

24.12.2014 на підставі зазначеного акту перевірки прийнято податкове повідомлення - рішення № /1315/84, яким накладено штраф у розмірі 40267,58 грн.

Вважаючи податкові повідомлення-рішення контролюючого органу протиправними, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Суд першої інстанції адміністративний позов задовольнив та зазначив, що камеральна перевірка проводиться виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, а тому під час проведення камеральної перевірки не має правових підстав для здійснення перевірки щодо своєчасності сплати платником певного податку та/або порушення останнім правил сплати відповідного податку.

Також суд першої інстанції вказав, що податкове повідомлення рішення може бути прийнято протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки. Водночас, враховуючи надане платнику податків право на подання заперечень на акт перевірки протягом п`яти робочих днів з дня отримання акта перевірки заперечень на нього, воно не може бути прийнято раніше спливу відповідного строку.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Щодо правомірності податкових повідомлень-рішень Державної податкової інспекції в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області від 05.06.2014 №/345/1454, від 05.06.2104 №/345/1455, винесених за наслідками камеральної перевірки з питань своєчасності сплати узгодженої суми податкових зобов`язань з плати за користування надрами Публічного акціонерного товариства «Київський річковий порт» та від 24.12.2014 № /1315/84, винесеного за наслідком камеральної перевірки з питань своєчасності сплати за користування надрами за ІІІ квартал 2013 року, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України (у редакції, що діяла на момент проведення перевірки) у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання протягом строків, визначених цим Кодексом, серед іншого, при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

За змістом статей 54, 58 Податкового кодексу України підставою для винесення податкового повідомлення-рішення є акти перевірок податкового органу, у яких зафіксовані порушення податкового законодавства.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

Камеральну перевірку, яка стала підставою для прийняття спірних податкових повідомлень-рішень відповідачем проведено у 2014 році (червні та грудні відповідно).

Згідно з положеннями підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, в редакції, яка діяла на час виникнення спірних відносин, камеральною перевірка це перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Документальною перевіркою, зокрема, вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів (підпункт 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України).

21 грудня 2016 року Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від № 1797-VIII (далі - Закон № 1797-VIII) змінено редакцію підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України та розширено предмет камеральної перевірки шляхом включення до нього питань своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання.

Протягом 2016 року, до внесення відповідних змін до Податкового кодексу України на підставі Закону № 1797-VIII, які набули чинності з 01 січня 2017 року, питання своєчасності та повноти сплати податків перевірялися податковим органом лише в межах проведення документальної перевірки.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції, що під час проведення камеральної перевірки (в редакції, яка діяла до 01 січня 2017 року) не можуть перевірятися інші питання, крім перевірки податкової звітності суцільним рядком. Документами, що мають відношення до такої перевірки, є саме податкові декларації (розрахунки) і ніякі інші. Якщо ж під час проведення камеральної перевірки виявлено порушення податкового законодавства, податковий орган має право призначити та провести документальну (виїзну, невиїзну або планову чи позапланову) перевірку платника податків.

Посилання апелянта на подальші внесені зміни до законодавства, є безпідставними, оскільки відповідач до 01 січня 2017 року не був наділений правом перевіряти своєчасність справляння платником податків узгоджених сум грошового зобов`язання в межах камеральної перевірки, чим порушив вимоги підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, відтак акт перевірки у розумінні статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України є недопустимим доказом на підтвердження наявності складу податкового правопорушення, покладеного в основу прийняття податкового повідомлення-рішення.

Протиправність проведення камеральної перевірки висновки якої безпідставно покладені в основу прийняття спірного податкового повідомлення-рішення, обумовлює безпідставність визначення податкового правопорушення і, як наслідок цього, безпідставність застосування штрафу.

Вищевикладене свідчить про наявність правових підстав для визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Державної податкової інспекції в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області від 05.06.2014 №/345/1454, від 05.06.2104 №/345/1455 та від 24.12.2014 № /1315/84.

Аналогічна правова позиція підтримана Верховним Судом у постанові від 26 червня 2018 року у справі №826/18513/16.

При цьому, апеляційний суд відхиляє доводи апелянта про те, що податкові повідомлення-рішення від 05.06.2014 №/345/1454, від 05.06.2104 №/345/1455 були прийняті на підставі акту від 19.05.2014, а не на підставі акту від 05.06.2014, тобто, з дотриманням строку, встановленого Податковим кодексом України, оскільки підставою для скасування зазначених рішень є порушення порядку проведення перевірки, а не порушення строку прийняття останніх.

В той же час, щодо податкового повідомлення-рішення 20.11.2014 № /3824, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем - користування надрами для видобування корисних копалин місцевого значення за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) на 680,00 грн., винесеного за результатами перевірки на підставі акту від 20.11.2014 № 3692/1501/3150071, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

За правилами пункту 86.7 статті 86 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) у разі незгоди платника податків або його законних представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податків протягом п`яти робочих днів з дня отримання акта (довідки). Такі заперечення розглядаються контролюючим органом протягом п`яти робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податку (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень, про що такий платник податку зазначає у запереченнях.

У разі якщо платник податку виявив бажання взяти участь у розгляді його заперечень до акта перевірки, контролюючий орган зобов`язаний повідомити такого платника податків про місце і час проведення такого розгляду. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від нього заперечень, але не пізніше ніж за два робочих дні до дня їх розгляду.

Участь керівника відповідного контролюючого органу (або уповноваженого ним представника) у розгляді заперечень платника податків до акта перевірки є обов`язковою. Такі заперечення є невід`ємною частиною акта (довідки) перевірки.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником контролюючого органу (або його заступником) з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

Пунктом 86.8 статті 86 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), у свою чергу, передбачено, що податкове повідомлення-рішення приймається керівником контролюючого органу (його заступником) протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень (за результатами фактичної перевірки - з дня реєстрації (надходження) акта такої перевірки до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків), а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Однак, як з`ясовано судом першої інстанції, податкове повідомлення-рішення 20.11.2014 № /3824 прийнято без дотримання вимог пунктів 86.7, 86.8 статті 86 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), а саме: позивач був позбавлений можливості подати заперечення проти висновків актів перевірок, оскільки спірне рішення прийняте до спливу строку подачі платником заперечень проти висновків результатів контрольних заходів, а саме в день винесення акту за результатами перевірки 20.11.2014, відтак останнє є таким, що прийнято з порушенням закону, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду за подібних правовідносин у справі №826/3576/15 від 15 січня 2019 року.

Отже, доводи апеляційної скарги жодним чином не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, а відтак не є підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 жовтня 2022 року.

Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог Публічного акціонерного товариства «Київський річковий порт» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Згідно з положеннями статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до вимог статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що рішення суду першої інстанції постановлене з додержанням норм матеріального і процесуального права, обставини справи встановлено повно та досліджено всебічно.

Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 243, 315, 316, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 жовтня 2022 року - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 жовтня 2022 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст.328 КАС України.

Головуючий суддя Л.В. Бєлова

Судді В.О. Аліменко,

Н.В. Безименна