Справа № 420/13356/22
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2023-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 лютого 2023 р.м.ОдесаСправа № 420/13356/22
Головуючий в 1 інстанції: Бездрабко О.І.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Шляхтицького О.І.,

суддів: Семенюка Г.В., Домусчі С.Д.,

секретар Цибульська Ю.М.,

за участю: представника позивача Ювченка А.В.,

представника Головного управління Національної поліції

в Херсонській області - Сімеоніді І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в місті Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 13.12.2022 по справі № 420/13356/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області, Національної поліції України про визнання незаконним звільнення та поновлення на роботі,

ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог.
У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернувся з вищевказаним адміністративним позовом, у якому просив:

- визнати протиправним та скасувати накази начальника Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 31.05.2022 № 401 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби у поліції та від 22.06.2022 № 354 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника чергової частини відділення поліції № 1 Каховського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області.

В обґрунтування позовних вимог зазначалось, що відповідно до наказу ГУНП в Херсонській області від 22.06.2022 № 354 о/с ОСОБА_1 звільнений зі служби в Національній поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення за результатами проведеного службового розслідування на підставі наказу ГУНП в Херсонській області від 31.05.2022 № 401. Згідно висновку службового розслідування дисциплінарний проступок виразився у грубому порушенні службової дисципліни, невиконанні обов`язків поліцейського, вимог ч.4 ст.8, п.п.1, 2 ч.1 ст.18, п.24 ст.23, п.2 ст.24, ст.64 Закону України "Про Національну поліцію", ч.1 ст.5 Дисциплінарного статуту Національної поліції, абз.1, 2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179. Вважає оскаржуваний наказ протиправним, оскільки викладені у ньому та у висновку службового розслідування підстави не відповідають фактичним обставинам. Так, позивачу не було відомо про проведення щодо нього службового розслідування і жодних повідомлень йому не направлялося. Про проведене службове розслідування дізнався лише 19.08.2022 після виходу з родиною на підконтрольну територію та звернення до ГУНП в Херсонській області. Про наявність поважної причини та про саму причину неможливості прибуття раніше, про обставини та неможливість передислокації позивача викладено у поясненні, яке було надано у ГУНП в Херсонській області 19.08.2022 р. Так, позивачем письмово повідомлено про те, що близько 05:00 год. 24 лютого 2022 року по прибуттю до підрозділу за місцем своєї служби - до відділення поліції № 1 Каховського районного відділу поліції ГУНП в Херсонській області, в усному порядку дізнався від керівника підрозділу про евакуацію відділу, після чого вся зброя була видана працівникам, а інші речі завантажені в службовий автомобіль. Позивач повідомив керівнику про те, що йому потрібно організувати евакуацію своєї сім`ї. Після приїзду додому та нетривалих зборів спробував виїхати з с.Коробки Каховського району, однак виїзд вже був перекритий танками військових рф та ніхто не мав змоги виїхати, а тому повернувся додому. Біля подвір`я вже знаходилися російські військові, які обшукали його та повели до будинку, де провели обшук. В подальшому до нього застосовувалися фізичний та психологічний вплив. Після виїзду з окупованої території звернувся до УСБУ в Херсонській області та пізніше до ГУНП в Херсонській області, де пройшов психофізіологічне інтерв`ю із застосуванням поліграфа. За результатами проходження жодних негативних наслідків позивач не зазнав. Таким чином, позивачем повідомлено ГУНП в Херсонській області про те, що він є вірним Присязі поліцейського, бажає в подальшому проходити службу в Національній поліції (написано рапорт на поновлення на посаді). Зазначає про те, що при проведенні службового розслідування дисциплінарна комісія не з`ясувала місце перебування позивача, характер і зміст його дій як поліцейського, обстановку подій та воєнну ситуацію в районі. Також при підготовці, виданні та реалізації ГУНП в Херсонській області наказів про застосування дисциплінарного стягнення від 31.05.2022 № 401 та про звільнення від 22.06.2022 № 354 о/с не була досліджена та врахована поважність причин відсутності позивача на службі, не встановлена його вина в існуванні таких причин, зокрема, відсутність гуманітарних коридорів для евакуації, блокування з 24.02.2022 в`їздів та виїздів в населені пункти Каховського району, реальна загроза позбавлення життя або волі, катування правоохоронців, листом від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 Торгово-промислова палата України засвідчила війну обставинами непереборної сили, що виникли з 24.02.2022. Також позивач аргументує безпідставність тверджень відповідача про невиконання вимог наказу ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район", які ґрунтуються на висновках службового розслідування щодо умисного невиконання наказу, тому що вони не відповідають дійсності, з посиланням на наступні обставини: про будь-який план евакуації та наказ начальника ГУНП в Херсонській області щодо евакуації (передислокації) позивача повідомлено не було; з вказаним наказом та планом позивач не був ознайомлений, про їх існування та суть йому нічого відомо не було до виїзду на підконтрольну територію; надсилання в групу керівників повідомлення щодо евакуації не є доведеним фактом ознайомлення з наказом, враховуючи те, що позивач у вказаній групі не перебуває. Крім цього позивач, зазначає про безпідставність висновків службового розслідування щодо умисного невиконання наказу та стверджує, що ГУНП в Херсонській області з 24.02.2022 жодних евакуаційних автобусів чи іншого транспорту для забезпечення безпечного виїзду співробітників та членів їх сімей з окупованої території забезпечено не було не зважаючи на те, що необхідність таких заходів регламентовано пп.8, 10 п.10 Наказу Національної поліції України від 12.10.2018 р. № 945. Також, з посиланням на ч.1 ст.4 Дисциплінарного статуту та зазначаючи, що наказ ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район" не містить строку його виконання, то строк його виконання ще не сплинув, а тому рішення про застосування дисциплінарного стягнення за невиконання цього наказу є передчасним. Крім того, в порушення розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України засідання дисциплінарної комісії проведено за його відсутності, без його пояснень.

Національна поліція України проти задоволення позову заперечувала, надала до суду першої інстанції відзив на позовну заяву, у якому зазначила, що між Національною поліцією України та позивачем відсутні ознаки будь-якого публічно-правового спору, а тому жодних прав та інтересів позивача Національною поліцією України не порушено. Зазначає про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за невиконання наказу про евакуацію та не прибуття до місця дислокації.

ГУНП в Херсонській області також заперечувало проти задоволення позову та надало до суду першої інстанції відзив на позовну заяву, у якому зазначило, що на розгляд керівництва ГУНП в Херсонській області надійшла доповідна записка заступника начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 від 10.05.2022 про те, що деякі поліцейські ГУНП не виконали вимоги наказу ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 р. № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район", не покинули територіальні громади Херсонської області, які перебувають у тимчасовій окупації рф, для здійснення відповідно до своєї посади повноважень, безпосередньо пов`язаних з реалізацією завдань та виконанням функцій покладених на поліцію, на підконтрольній Україні території та станом на 07.05.2022 р. відсутні без поважних причин на службі. Службовим розслідуванням встановлено, що заступником начальника УКЗ ГУНП підполковником поліції ОСОБА_3 у присутності в якості свідків заступника начальника відділу УКЗ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_4 та начальника відділу УКЗ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_5 , 07.05.2022 р. та 10.05.2022 р. складено акти про відсутність на службі (робочому місці) в місцях дислокації ГУНП працівників поліції, зокрема, ОСОБА_1 . Зазначає, що 24.02.2022 р. відбулося вторгнення військ рф на територію України та розпочалася повномаcштабна збройна агресія рф проти України. Наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 р. № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район" було оголошено евакуацію особового складу, документів та майна у визначене безпечне місце. Даний наказ доведено до керівників та підрозділів ГУНП в Херсонській області в месенджері "Теlegram". В подальшому, 25.02.2022 приблизно в обідній час полковником поліції ОСОБА_6 за допомогою месенджера розміщено усний наказ начальника ГУНП в Херсонській області про евакуацію особового складу, який ще не евакуювався у безпечне місце, виїхати в бік м.Миколаєва. Близько 13 год. начальник ГУНП ОСОБА_7 оголосив наказ про проведення евакуації особового складу, який ще залишився у м.Херсоні. Вказана команда викладена в групі інформування керівників ГУНП для доведення до усіх підлеглих працівників їх керівниками. Об 14 год. начальником УОАЗОР ОСОБА_8 про евакуацію продубльована в групі "УОАЗОР". За інформацією УКЗ ГУНП на підконтрольну Україні територію для несення служби станом на 18.04.2022 прибули 781 працівник, станом на 09.05.2022 - 1467. Керуючись положеннями ст.27 Дисциплінарного статуту за підписом голови дисциплінарної комісії працівникам надіслано лист ГУНП (вих.№ 873/04/32-2022 від 24.05.2022 р.), де запропоновано прибути 27.05.2022 за визначеною датою для надання пояснень за фактом невиконання наказу начальника ГУНП щодо евакуації (передислокації) підпорядкованих підрозділів у визначений безпечний район, а також відсутності без поважних причин на службі. ОСОБА_1 , який залишився на тимчасово окупованій території Херсонської області, для надання пояснень не з`явився, що відповідно до абз.3 ч.3 ст.27 Дисциплінарного статуту вважається відмовою від надання пояснень, про що складено акт від 30.05.2022 р. № 1036/2022. Під час встановлення дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_1 враховано пояснення безпосереднього керівника про те, що 24.02.2022 ним було оголошено вказівку, що всі працівники поліції зобов`язані залишити територію адмінбудівлі ВП № 1 Каховського РВП та вирушити у попередньо визначене місце. Можливість виконати наказ начальника ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район" Волошиним О.С. підтверджується також довідкою АВ ЦЗ ГУНП від 14.10.2022 № 6/15-2022 про те, що за ВП № 1 Каховського РВП ГУНП в Херсонській області станом на 24.02.2022 були закріплені службові автотранспортні засоби у кількості 11 одиниць. В ході службового розслідування оцінюючи зібрані матеріали дисциплінарна комісія прийшла до висновків, що в діях начальника чергової частини відділення поліції № 1 Каховського районного відділу поліції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_1 наявний дисциплінарний проступок, яким згідно Дисциплінарного статуту Національної поліції України визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ними службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Наявні відомості, зібрані в ході службового розслідування, підтверджують вчинення тяжкого дисциплінарного проступку, а саме порушення Присяги працівника поліції, невиконання наказу керівника, невиконанні обов`язків поліцейського в період дії воєнного стану в Україні, не здійсненні заходів правового режиму воєнного стану, що стало наслідком неприбуття до місця несення служби (евакуації), визначених наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87, та відсутності з 24.02.2022 на службі без поважних причин. Порушення в період дії воєнного стану ч.4 ст.8, п.п.1, 2 ч.1 ст.18, п.24 ст.23, п.2 ст.24, ст.64 Закону України "Про Національну поліцію", ч.1 ст.5 Дисциплінарного статуту Національної поліції, абз.1, 2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, ОСОБА_1 свідчить про вчинення тяжкого дисциплінарного проступку не сумісного з подальшим проходженням служби в поліції. Пояснення позивача з приводу неможливості евакуюватися у зв`язку з відсутністю "зелених коридорів", вважає необґрунтованими, оскільки станом на 31.05.2022 1523 працівника поліції ГУНП в Херсонській області виконало наказ начальника про евакуацію в безпечне місце за відсутності "зелених коридорів" та на сьогодні несуть службу на підконтрольній Україні території. Таким чином, дисциплінарна комісія прийшла до висновку про те, що ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, який полягає в порушенні службової дисципліни, не виконанні службових обов`язків поліцейського в період дії воєнного стану в Україні, в порушенні Присяги працівника поліції, не виконанні наказу начальника ГУНП від 24.02.2022 № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район" та відсутності з 24.02.2022 на службі без поважних причин. Під час визначення виду стягнення начальником ГУНП в Херсонській області на підставі ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. З огляду на викладене відсутні підстави для скасування оскаржуваних наказів.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.
Одеський окружний адміністративний суд рішенням від 13 грудня 2022 року у задоволенні адміністративного позову відмовив.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.
Не погоджуючись з даним рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким адміністративний позов задовольнити.

Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:

- суд першої інстанції не врахував, що представником ГУНП в Херсонській області не доведено обставин, які мають значення для справи, а саме фактів ознайомлення ОСОБА_1 з наказом керівника ГУНП в Херсонській області № 87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район» від 24.02.2022, Планами евакуації, розробленими ГУНП в Херсонській області, територіальними (відокремленими) підрозділами;

- суд першої інстанції проігнорував, що рішення про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення та видання наказу про звільнення позивача за невиконання наказу про передислокацію, строк виконання якого ще не сплив, є передчасним та підлягає скасуванню;

- суд першої інстанції залишив поза увагою той факт, що окремим працівникам ГУНП були зроблені виключення та надано дозвіл на перебування на окупованій території Херсонської області до 31.05.2022;

- суд першої інстанції всупереч вимогам КАС України, не у повній мірі з`ясував обставини, що мають значення для справи, а саме щодо виклику позивача для надання пояснень під час проведення службового розслідування шляхом надіслання такого виклику на адресу електронної скриньки ОСОБА_1

- суд першої інстанції проігнорував, що аргументи представника ГУНП в Херсонській області є посиланнями на публікації у ЗМІ та не містять посилання на докази, у той час, коли факти заподіяння ОСОБА_1 тілесних ушкоджень, вчинення щодо нього незаконних дій військовими РФ, у тому числі під час здійснення спроби виїзду з окупованої території, підтверджуються наданими суду доказами;

- інші доводи апеляційної скарги відтворюють зміст відзиву до позову.

Обставини справи.
Суд першої інстанції встановив, що ОСОБА_1 з 16.08.2006 по 06.11.2015 проходив службу в ОВС, а з 07.11.2015 - в Національній поліції.

З інформаційної довідки від 28.07.2022 № 2631/01/25-2022, наданої начальником ГУНП в Херсонській області ОСОБА_7 до Одеського окружного адміністративного суду, вбачається, зокрема наступне.

14.02.2022 відповідно наказу Голови Національної поліції України №124 особовий склад ГУНП в Херсонській області був переведений на посилений варіант службової діяльності.

24.02.2022, близько 05.00 год з боку рф через територію тимчасово окупованого півострова Крим, розпочалося військове вторгнення на територію Херсонської області. Полковником поліції ОСОБА_7 через чергового ГУНП в Херсонській області було надано наказ "Бойова тривога" службам, органам та підрозділам ГУНП і міжрегіональним територіальним підрозділам НПУ з місцем дислокації в м.Херсон. Також, було надано вказівку розпочати заходи по евакуації документації, зброї та матеріальних цінностей відповідно до встановленого порядку.

О 06.00 год. 24.02.2022 у службовому кабінеті начальника ГУНП в Херсонській області полковника поліції ОСОБА_7 за участю заступників та керівників служб Головного управління було розгорнуто роботу оперативного штабу управління. У цей же час відповідно до наданого керівником ГУНП наказу особовий склад структурних підрозділів ГУНП в Херсонській області та окремих МТО по прибуттю за місцем дислокації адміністративної будівлі ГУНП в Херсонській області (м.Херсон, вул.Лютеранська, 4) у черговій частині главку отримали табельну та автоматичну зброю.

О 06.00 год. 24.02.2022 було розпочато евакуацію до м.Херсон матеріальних цінностей та зброї.

О 07.00 год. 24.02.2022 керівництвом ГУНП в Херсонській області було отримано підтверджену інформацію про завдання ракетних ударів окупаційними військами російської федерації по аеропорту міста Херсон та ряду військових частин.

О 07.47 год. 24.02.2022 за вказівкою начальника ГУНП в Херсонській області введено в дію оперативний план "Фортеця" по охороні та обороні адміністративної будівлі ГУНП в Херсонській області, за адресою: м.Херсон, вул.Лютеранська, 4.

Близько 08.45 год. за результатами доповіді керівництву Національної поліції України начальником ГУНП в Херсонській області полковником поліції ОСОБА_7 про поточну ситуацію прийнято рішення про залучення максимальної кількості особового складу на забезпечення громадського порядку і безпеки шляхом авто та пішого патрулювання. О 09.00 год. 24.02.2022 р. проведено загальний збір особового складу ГУНП в Херсонській області, на якому поліцейським з числа осіб чоловічої статі надано вказівку заступати на охорону громадського порядку, особам жіночої статі, надано вказівку залишити місце дислокації та тимчасово залишатися за місцем проживання на зв`язку.

Керівництву ГУНП в Херсонській області систематично надходила інформація про розгортання активних бойових дій на підступах до міста Херсон. Так, близько 11.00 год. 24.02.2022 було отримано дані щодо десантування окупантів в районі Антонівського мосту. Над містом та адмінбудівлею ГУНП візуально спостерігалося переміщення ворожих гелікоптерів. Об 11.20 год. 24.02.2022 отримано підтверджену інформацію про те, що українські військові залишили територію Каховської ГЕС, охорону якої вони здійснювали.

Після інформування керівництва Національної поліції України про поточну ситуацію полковником поліції ОСОБА_7 було прийнято рішення про евакуацію особового складу ГУНП в Херсонській області та його структурних підрозділів до м.Миколаїв.

Інформація була опублікована в групі "Інформування керівників ГУНП" у месенджері "Telegram", яка використовувалася для здійснення інформування керівників органів та підрозділів ГУНП в Херсонській області (на той час у вказаній групі перебувало 192 керівника різних рівнів). Об 11.28 год. 24.02.2022 начальником УОАЗОР ГУНП полковником поліції ОСОБА_9 в зазначену групу надіслано наказ щодо необхідності евакуації, який отриманий від начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_7 та подальшу дублювання наказу про евакуацію особовому складу в бік м.Миколаєва. "Все 100 % евакуация л/с!! В сторону Николаева", а о 11.42 год. підтверджено дану команду трьома знаками оклику "!!!".

Водночас, за погодженням із керівництвом Національної поліції України було призупинено евакуацію начальника ГУНП, його заступників, співробітників РПОП, РПСП "Херсон" та "КОРД", а також окремих співробітників відділу зв`язку, УОАЗОР, УПД, УОС, оскільки саме ці працівника поліції були забезпечені засобами індивідуально захисту, бронежилетами 4 класу.

О 15.42 год. 24.02.2022 начальнику ГУНП ОСОБА_7 була зроблена доповідь про те, що 17 територіальних (відокремлених) підрозділів та ГУНП в Херсонській області евакуйовано до ГУНП в Миколаївській області.

За підписом начальника ГУНП в Херсонській області видано наказ від 24.02.2022 № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області у безпечний район", згідно якого з 06.00 год. 24.02.2022 у зв`язку із веденням активних дій на більшості території Херсонської області основним місцем евакуації ГУНП в Херсонській області визначено Миколаївську область, додатковими - Кіровоградську, Чернівецьку та Івано-Франківську.

Впродовж вечора 24.02.2022, в ніч та на ранок 25.02.2022 в районі Антонівського мосту велись активні бойові дії. Керівництво ГУНП в Херсонській області та ряду служб у цей період часу перебували у розташуванні підрозділу, спеціальні підрозділи несли службу на визначених позиціях, інші працівники поліції виконували реагування на заяви та повідомлення громадян, забезпечували охорону громадського порядку.

Близько 12.30 год. 25.02.2022 начальником ГУНП в Херсонській області полковником поліції ОСОБА_7 отримано інформацію про те, що близько 11.00 год. цього ж дня бійці ЗСУ залишили визначені увечері бойові позиції та почали відступ у напрямку м.Миколаїв.

Близько 13.00 год. 25.02. полковник поліції ОСОБА_7 доповів керівництву Національної поліції України про поточний стан ситуації та наявність можливості оточення сил ГУНП в Херсонській області, розташованих у м.Херсон, у зв`язку з чим було погоджено рішення остаточно залишити м.Херсон та передислоковуватися до м.Миколаїв. Вказівку про ймовірність оточення міста та наказ про необхідність проведення евакуації заступником начальника ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 за дорученням начальника ГУНП в Херсонській області ОСОБА_7 було розміщено в групі "Інформування керівників ГУНП" месенджеру "Телеграмм", повторно доведено до відома керівників органів та підрозділів полиці, які на той час, ще не евакуювалися з метою остаточної евакуацію всього особового складу ГУНП в Херсонській області.

Близько 14.30 год. 25.02.2022 начальник ГУНП в Херсонській області, його заступники, окремі керівники служб ГУНП в Херсонській області разом із підпорядкованим особовим складом у складі колони залишили м. Херсон у напрямку м.Миколаєва.

10.05.2022 начальнику ГУНП в Херсонській області Королю І.В від заступника начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 надійшла доповідна записка про те, що деякі поліцейські ГУНП не виконали вимоги наказу ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район", не покинули територіальні громади Херсонської області, які перебувають у тимчасовій окупації РФ, для здійснення відповідно до своєї посади повноважень, безпосередньо пов`язаних з реалізацією завдань та виконанням функцій покладених на поліцію, на підконтрольній Україні території та станом на 07.05.2022 відсутні без поважних причин на службі.

Наказом ГУНП від 10.05.2022 № 184 за фактом порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Херсонській області, що виразилось у невиконанні наказу начальника ГУНП щодо евакуації (передислокації) підпорядкованих підрозділів у визначений безпечний район, а також відсутності працівників поліції без поважних причин на службі, призначене службове розслідування.

За результатами службового розслідування наказом ГУНП від 31.05.2022 №401 окремих працівників притягнуто до дисциплінарної відповідальності за грубе порушення службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, вимог частини 4 статті 8, пункту 1,2 частини 1 статті 18, пункту 24 статті 23, пункту 2 статті 24, статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. № 2337-III, абзацу 1, 2 Розділу П Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 р. № 1179 шляхом звільнення зі служби в поліції.

Після виходу колишніх працівників поліції на підконтрольну ЗСУ територію, за результатом спеціальних перевірок та співбесід, ГУНП в Херсонській області приймаються рішення про їх поновлення на службі в поліції.

Наказом ГУНП в Херсонській області від 10.05.2022 № 185 "Про припинення виплат грошового забезпечення поліцейським" наказано припинити з 10.05.2022виплату грошового забезпечення, зокрема, ОСОБА_1 .

Наказом ГУНП в Херсонській області від 10.05.2022 № 184 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" за фактом невиконання поліцейськими ГУНП наказу ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район" призначено службове розслідування та сформовано дисциплінарну комісію.

ГУНП в Херсонській області 24.05.2022 за № 873/04/32-2022 сформовано та направлено на адресу електронної скриньки повідомлення про проведення службового розслідування та запропоновано з`явитися для надання пояснень.

ОСОБА_1 для надання пояснень не з`явився.

За результатами службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками служб та підрозділів ГУНП в Херсонській області, що виразилось у невиконанні наказу начальника ГУНП щодо евакуації (передислокації) підпорядкованих підрозділів у визначений безпечний район, а також відсутності деяких працівників поліції без поважних причин на службі, складено та затверджено 31.05.2022 начальником ГУНП в Херсонській області висновок.

В ході службового розслідування, оцінюючи зібрані матеріали, дисциплінарна комісія дійшла висновків, що в діях капітана поліції ОСОБА_1 , начальника чергової частини сектору поліцейської діяльності № 1 відділення поліції № 1 Каховського районного відділу поліції, наявний дисциплінарний проступок, яким згідно Дисциплінарного статуту Національної поліції України визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ними службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Наявні відомості, зібрані в ході службового розслідування, підтверджують вчинення тяжкого дисциплінарного проступку, а саме порушення Присяги працівника поліції, невиконання наказу керівника, невиконанні обов`язків поліцейського в період дії воєнного стану в Україні, не здійсненні заходів правового режиму воєнного стану, що стало наслідком неприбуття до місця несення служби (евакуації), визначених наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87, та відсутності з 24.02.2022 на службі без поважних причин.

Порушення в період дії воєнного стану частини 4 статті 8, пункту 1, 2 частини 1 статті 18, пункту 24 статті 23, пункту 2 статті 24, статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", частини 1 статті 5 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, абзацу 1, 2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, свідчить про вчинення тяжкого дисциплінарного проступку не сумісного з подальшим проходженням служби в поліції.

Згідно інформації Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України до переліку громад, які перебувають на тимчасово окупованих та оточених територіях віднесено територіальні громади Херсонської області.

Таким чином, територіальні громади Херсонської області станом на 31.05.2022 залишаються тимчасово окуповані, що не уможливлює несення служби поліцейськими, які залишилися на непідконтрольній Україні території.

На підставі висновку службового розслідування наказом ГУНП в Херсонській області від 31.05.2022 № 401 "Про застосування дисциплінарного стягнення", вирішено за грубе порушення службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, вимог частини 4 статті 8, пункту 1, 2 частини 1 статті 18, пункту 24 статті 23, пункту 2 статті 24, статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, абзацу 1, 2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 р. № 1179, капітана поліції ОСОБА_1 , начальника чергової частини сектору поліцейської діяльності № 1 відділення поліції № 1 Каховського районного відділу поліції, звільнити зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Херсонській області від 22.06.2022 № 354 о/с, ОСОБА_1 , згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, звільнено зі служби в поліції.

Вважаючи вказані накази протиправними, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Висновок суду першої інстанції.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що дії відповідача щодо проведення службового розслідування відносно позивача, вчинені з дотриманням Дисциплінарного статуту та Порядку № 893, вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, сформований в результаті цих дій висновок про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є обґрунтованими, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України, Закону України "Про Національну поліцію".

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.
За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, врегульовано Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 р. № 580-VIII (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

До основних завдань, які покладені на поліцію віднесено: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (ст.2 Закону № 580-VIII).

Згідно із підпунктами 1, 2, 6 частини 1 статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан.

Приписами пункту 13 частини 4 статті9 Закону України "Про критичну інфраструктуру" визначено, що життєво важливих функцій та/або послуг, порушення яких призводить до негативних наслідків для національної безпеки України, належать, зокрема: правопорядок, здійснення правосуддя, тримання під вартою.

Відповідно до частини 1 статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Згідно із частинами 2, 3 статті 24 Закону № 580-VIII у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Враховуючи зазначені норми матеріального права, апеляційний суд зазначає, що працівники поліції мають спеціальний статус, і приймаючи присягу працівника поліції позивач взяв на себе підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватися, де за порушення вимог Закону № 580-VIII передбачена дисциплінарна відповідальність згідно Дисциплінарного статуту.

Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (ч.3 ст.11 Закону № 580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 р. № 2337-VIII (надалі - Дисциплінарний статут).

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України (ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту).

Згідно із статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно із статтею 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (ч.ч.1, 2 ст.16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено ст.19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3)вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок № 893).

Згідно із розділом VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Правовий аналіз зазначених норм матеріального права дає можливість дійти висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вирішуючи спір по суті суд першої інстанції виходив із того, що притягненню поліцейського до відповідальності передує проведення службового розслідування на підставі своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Аналогічні висновки неодноразово висловлювались Верховним Судом у своїх рішеннях та, зокрема, у постанові від 06.02.2020 у справі № 826/1916/17.

Також, відповідно до частини 1 статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Як встановлено під час розгляду справи та підтверджено матеріалами справи, що підставою службового розслідування став невихід на службу позивача та невиконання наказу начальника ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район", яким було оголошено евакуацію особового складу, документів та майна у визначене безпечне місце.

Відповідно до наказу начальника ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 р. № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район", наказано з 06:00 24 лютого 2022 року ввести в дію План евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район (п.1 наказу). Основним місцем евакуації визначити Миколаївську область (п.2 наказу). Заступникам начальника Головного управління, керівникам структурних підрозділів апарату, начальникам територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП та підпорядкованих їм відділів і відділень поліції забезпечити виконання заходів, передбачених Планом. Організувати завантаження та вивезення у визначені безпечні райони службової документації, зброї та інших матеріальних цінностей. Довести до відома підпорядкованих працівників інформацію щодо місця передислокації ГУНП у відповідних областях (п.3 наказу).

Станом на час розгляду справи у суді першої інстанції наказ начальника ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район" є чинним.

Водночас, ОСОБА_1 як у позові , так і у апеляційній скарзі наголошував на тому, що цей наказ не був доведений до його відома.

Оцінюючи зазначене твердження позивача суд виходить із такого.

Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 2 Дисциплінарного статуту за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові.

Відповідно до частини 1 статті 4 Дисциплінарного статуту наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.

Частиною 2 статті 4 Дисциплінарного статуту унормовано, що наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень.

Відповідно до частини 3 статті 4 Дисциплінарного статуту, наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості. За потреби прямий керівник може віддати (видати) наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього керівника, про що він повідомляє безпосередньому керівнику підлеглого або підлеглий сам доповідає про отримання нового наказу своєму безпосередньому керівнику (ч.4 ст.4 Дисциплінарного статуту).

Отже, аналіз статті 4 Дисциплінарного статуту дозволяє дійти висновку, що наказ необов`язково має бути відданий у письмовій формі, також допускається форма його віддання усно з використанням технічних засобів зв`язку.

Відповідно до матеріалів справи, а саме інформаційних довідок начальника ГУНП в Херсонській області Короля І.В. від 28.07. № 2631/01/25-2022, заступників начальника ГУНП в Херсонській області Захарченка Д.А. за № 2679/05/25 та ОСОБА_2 за № 2702/04/25-2022 від 01.08.2022 вбачається, що наказ про необхідність проведення евакуації було доручено розмістити в групі "Інформування керівників ГУНП" месенджеру "Телеграм". На підтвердження розміщення відповідного наказу відповідачем до матеріалів справи надано відповідні скріншоти відповідної бесіди (а.с.132-135,138-143, т.1).

Проте, суд першої інстанції зауважив, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження факту перебування позивача у групі "Інформування керівників ГУНП" месенджеру "Телеграм".

В той же час, за наявною у матеріалах справи довідкою підполковника поліції Жана Вотуся - старшого інспектора з особливих доручень з мобілізаційної роботи, територіальної оборони та цивільного захисту УОАЗОР ГУНП в Херсонській області підтверджено, що у жовтні 2021 року УОАЗОР ГУНП в Херсонській області розроблено детальний План евакуації ГУНП в Херсонській області (інвентарний № 94дск від 25.10.2021), яким передбачено основні етапи та послідовність проведення евакуаційних заходів (знищений 24.02.2022, акт № 1980/01/20-2022дск). Також плани евакуації розроблялись у всіх територіальних (відокремлених) підрозділах ГУНП в області. В період 3-5 листопада 2021 року з особовим складом територіальних (відокремлених) та структурних підрозділів ГУНП в Херсонській області проводилися практичні тренування. Для забезпечення евакуаційних заходів територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП в області УОАЗОР ГУНП розроблено два алгоритми дій керівників підрозділів під час раптового військового вторгнення, якими передбачалася евакуація особового складу підрозділу наявним автотранспортом (службовим та приватним). Розроблені алгоритми були надіслані в усі територіальні (відокремлені) підрозділи з інструкцією по їх застосуванню (а.с.180-181,т.1).

З урахуванням вищевказаного, апеляційний суд, як і суд першої інстанції доходить висновку, що позивач повинен був знати про основні евакуаційні заходи.

Водночас, суд першої інстанції слушно акцентував увагу на тому, що ОСОБА_1 станом на 24.02.2022 мав значний стаж роботи в поліції (міліції) та високе звання, отже має достатній професійний досвід, значну юридичну обізнаність, досвід правотлумачення та правозастосування, а тому повинен бути обізнаним про специфічні умови служби в поліції.

Вказана правова позиція щодо обізнаності юриста висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 21.08.2019 у справі № 9901/118/19, яка на переконання суду є релевантною до спірних правовідносин, оскільки відображає достатність професійного досвіду та вміння його застосувати.

Отже, на переконання суду, позивач зі значним стажем служби в органах внутрішніх справ України, обіймаючи посаду начальника чергової частини відділення поліції № 1 Каховського районного відділу поліції ГУНП в Херсонській області, маючи звання капітана поліції до роботи в особливий період та проведення евакуаційних заходів, міг усвідомлювати необхідність подальшого виїзду з окупованої території та повинен був, за умов необізнаності про існування відповідних вказівок, вчинити дії з метою отримання таких.

При цьому, суд критично ставиться до відповідного твердження позивача з урахуванням наявності в останнього часткового доступу до мережі "Інтернет" та можливості використання месенджеру "Телеграм" для спілкування з колегами, приймаючи до уваги той факт, що відповідно до Довідки УКЗ ГУНП в Херсонській області від 31.05.2022 № 1037/2/02-2022 станом на 09.05.2022 з тимчасово окупованої території України на підконтрольну Україні територію евакуювалися 1467 поліцейських з 2117(а.с.144,т.1).

Відповідно до частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

З урахуванням вищезазначеного, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції, що ОСОБА_1 був обізнаний про необхідність евакуації з тимчасово непідконтрольної території України, однак зробив це лише 19.08.2022.

Відповідно до частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту за відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

В обґрунтування наявності об`єктивних причин, що унеможливлюють евакуацію позивача з тимчасово окупованих територій ОСОБА_1 , в тому числі, посилається на не створення "зелених коридорів", ненадання евакуаційних автобусів та транспортного сполучення тимчасово окупованої території Херсонської області та підконтрольних Україні територій.

Однак, як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, зокрема, інформаційними довідками заступників начальника ГУНП в Херсонській області полковника поліції ОСОБА_6 та полковника поліції ОСОБА_2 підтверджується, що 24.02.2022 та 25.02.2022 принаймні до 14 год. 30 хв. зберігалася можливість безперешкодного виїзду за межі Херсонської області (а.с.140-143,т.1).

При цьому можливість виїзду з тимчасово окупованої території Херсонської області в подальшому підтверджується даними про кількість осіб, які покинули територію Херсонської області, викладеними, в тому числі, у листі Херсонської обласної військової адміністрації від 25.07.2022 № 01-01-66-2708/0/22/346 та публікаціями в ЗМІ.

Згідно довідки АВ ЦЗ ГУНП від 14.10.2022 № 6/15-2022 за ВП № 1 Каховського РВП ГУНП в Херсонській області станом на 24.02.2022 були закріплені службові автотранспортні засоби у кількості 11 одиниць(а.с.107,т.1).

Так, відповідно до пояснень ОСОБА_1 від 19.08.2022, близько 06 год. надійшла команда про евакуацію, після чого разом з черговим видав всю зброю працівникам відділу, а все, що залишилося, погрузили у службовий автомобіль. В подальшому повідомив ОСОБА_10 про те, що не поїде, так як сім`я вдома. Всі службові автомобілі виїхали з міста, а він поїхав додому в с. Коробки. Погрузивши речі в автомобіль, побачив, що по селу їде техніка рф, а тому залишився вдома.

Отже, позивач сам зазначив про те, що у нього була можливість евакуюватися з працівниками відділу, однак він вирішив поїхати за родиною.

Таким чином, доводи апелянта щодо не створення "зелених коридорів", ненадання евакуаційних автобусів та транспортного сполучення, що є непереборними обставинами, які унеможливили його виїзд з тимчасово окупованої території Херсонської області враховуючи інформацію щодо евакуації станом на 31.05.2022 з тимчасово окупованої території України на підконтрольну Україні територію 1525 поліцейських, що становить 72 % від фактично чисельності поліцейських в ГУНП в Херсонській області, є необґрунтованими та спростовуються матеріалами справи.

Решта доводів, зазначених позивачем у заявах по суті справи, не доводять поважність причини невиїзду ОСОБА_1 з окупованої території, або ж його об`єктивну неможливість.

Не наведено жодних важливих аргументів з цього приводу і в апеляційній скарзі.

Суд звертає увагу, що поліцейському не надано повноважень самостійного, вільного визначення ним місця несення служби, зміну підрозділу, самостійного усунення поліцейським від виконання обов`язків за основним місцем несення служби без відповідного наказу прямого керівника.

Водночас, суттєвим є той факт, що позивач, починаючи з 24.02.2022 до 19.08.2022 про жодні спроби прибути до місця дислокації підрозділу у м.Миколаїв керівництву не повідомляв.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що з тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них. Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі № 815/4478/16.

Суд вважає за необхідне зазначити й те, що чинним законодавством не визначено поняття дискредитації.

Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Аналізуючи складові цього поняття, суд дійшов до висновку, що вони тісно пов`язані з морально-етичними нормами. Отже, вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Отже, під вчинками, що дискредитують звання працівника Національно поліції України та власне органи Національної поліції, слід розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою органу внутрішніх справ у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника органів внутрішніх справ та власне органи внутрішніх справ.

З огляду на вказане, з точки зору стороннього розсудливого спостерігача, порушення позивачем цих приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава.

Зазначене безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі № 816/604/17).

Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 у справі № 815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Колегія суддів звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 р. у справі "Звежинський проти Польщі" (заява № 34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 р. у справі "Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії" (заява № 63235/00).

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів Національної поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таким чином, суд дійшов висновку щодо недоведеності позивачем факту існування поважних причин, які зумовили об`єктивну неможливість виїзду ОСОБА_1 на підконтрольну Україні територію та відсутність на робочому місці з 24.02.2022 по 31.05.2022. При цьому, суд бере до уваги те, що позивач виїхав на підконтрольну територію 19.08.2022, що фактично нівелює викладені у позовній заяві причини неможливості його виїзду з тимчасово окупованої території України до місця дислокації його відділу.

Доводи позивача щодо порушення порядку проведення службового розслідування внаслідок не відібрання пояснень, не повідомлення про дату та час засідання дисциплінарної комісії суд оцінює критично, так як за підписом голови дисциплінарної комісії на електронну скриньку позивача направлено лист від 24.05.2022 № 873/04/32-2022, яким запропоновано прибути 27.05.2022 за визначеною адресою для надання пояснень за фактом невиконання наказу начальника ГУНП щодо евакуації (передислокації) підпорядкованих підрозділів у визначений безпечний район, а також відсутність без поважних причин на службі, що підтверджується наданим відповідачем-1 скриншотом.

До того ж відповідно до частини 3 статті 27 Дисциплінарного статуту виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення. Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.

ОСОБА_1 , який залишився на тимчасово окупованій території Херсонської області, для надання пояснень не з`явився, що відповідно до частини 3 статті 27 Дисциплінарного статуту вважається відмовою від надання пояснень, про що складено акт від 30.05.2022 № 1036/2022 (а.с.113,т.1).

Крім викладеного, суд також зазначає, що певні дефекти адміністративного акту можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акту (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акту не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акту необхідно розуміти не як вимоги до самого акту, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акту, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акту робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акту, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акту адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: "протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків" і, на противагу йому, принцип "формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення".

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі № 813/1790/18.

Крім того, аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод "оцінки справедливості процесу в цілому" не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. Скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості (рішення від 24.03.1988 р. по справі "Олссон проти Швеції" (Olsson v. Sweden).

При цьому, суд також приймає до уваги правовий підхід, закладений ЄСПЛ при вирішенні справи "Сутяжник проти РФ" (рішення від 25.04.2018) та застосований Верховним Судом у справах № 826/5575/17, № 910/10616/17, відповідно до якого надмірне прагнення до чистоти, переваги форми над змістом є правовим пуризмом. Скасування правильного по суті рішення, за відсутності фундаментального порушення, є відступленням від принципу правової визначеності ("res judicata") та недопустимим.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що дії відповідача щодо проведення службового розслідування відносно позивача, вчинені з дотриманням Дисциплінарного статуту та Порядку № 893, вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, сформований в результаті цих дій висновок про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є обґрунтованими, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході розгляду справи позивач не довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених вимог, а відповідач надав суду належні докази на підтвердження своїх заперечень проти позову.

Доводи апеляційної скарги.
Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи. В апеляційній скарзі апелянт, як на підставу для задоволення поданої скарги, посилається лише на висновки оскаржуваного рішення. Водночас, як вже зазначалось вище такі висновки спростовуються матеріалами справи та судом усім наведеним висновкам надано оцінку.

Інші доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині постанови, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Отже, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції правильно дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 13.12.2022 по справі № 420/13356/22 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Дата складення та підписання повного тексту судового рішення 15 лютого 2023 року.

Головуючий суддя Шляхтицький О.І.
Судді Домусчі С.Д. Семенюк Г.В.