Справа № 480/9208/21
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2023-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 січня 2023 року Справа № 480/9208/21
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Осіпової О.О.,
за участю секретаря судового засідання - Жучкова Т.В. ,
представника позивача - Гоч В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/9208/21 за позовом Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання - Інжиніринг" до Управління Держпраці у Сумській області про визнання протиправними та скасування наказу, припису та постанови,-
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернулося Акціонерне товариство "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання - Інжиніринг" з адміністративним позовом до Управління Держпраці у Сумській області , в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Управління Держпраці у Сумській області про проведення інспекційного відвідування від 12.07.2021 № 678;
- визнати протиправним та скасувати припис Управління Держпраці у Сумській області про усунення виявлених порушень законодавства про працю від 15.07.2021 № СМ 2519/200/505/АВ/П;
- визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Сумській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 30.08.2021 № СМ 2519/200/505/АВ/П/ТД-ФС .
Свої вимоги мотивує тим, що наказ від 12.07.2021р. №678, припис № СМ 2519/200/505/АВ/П від 15.07.2021р., та постанова про накладення штрафу від 30.08.2021 № СМ 2519/200/505/АВ/П/ТД-ФС винесені відповідачем з перевищенням наданих законом повноважень, а також з численними порушеннями порядку, встановленого законом, а викладені в них обставини не відповідають дійсності.
Зокрема, на думку позивача, наказ від 12.07.2021р. №678 на проведення інспекційного відвідування товариства є протиправним, оскільки з його змісту не вбачається можливим зрозуміти, на підставі аналізу саме якої інформації, передбаченої одним з підпунктів 1.2,4.5.6.7 пункту 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 823 від 17.07.2013 (далі Порядок - № 823) керівник Управління Держпраці у Сумській області прийняв таке рішення.
Більш того у відповіді відповідача № 8862/18-27/04/2021/6899 від 20.08.2021р. на адвокатський запит не надано жодних документів, які могли б містити інформацію, передбачену підпунктами 1. 2. 4-7 пункту 5 Порядку № 823, а лише зазначено, що підставою для проведення позапланового заходу державного контролю було рішення керівника, без зазначення конкретної інформації, на підставі якої було прийнято таке рішення.
Тобто жодної інформації, встановленої одним з підпунктів 1,2,4,5,6,7 пункту 5 Порядку № 823, на момент видачі наказу у відповідача не існувало.
Враховуючи той факт, що конкретного посилання на джерело отримання інформації, на підставі якої керівником Управління Держпраці у Сумській області прийнято рішення про проведення інспекційного відвідування, наказ № 678 від 12.07.2021 не містить, вказана обставина порушує принципи об`єктивності, неупередженості та недопустимості проведення безпідставної перевірки, оскільки при ознайомленні зі змістом наказу у суб`єкта господарювання не має можливості дізнатися про дійсну підставу проведення інспекційного заходу.
Відповідачем не надано будь-яких доказів на підтвердження існування такої обставини.
Згідно зі службовою запискою від 30.07.2021р. № 231/04/31/204 головного держаного інспектора Управління Держпраці у Сумській області Лисенко В.М. (далі - інспектор Управління Держпраці) інспекційне відвідування було здійснене на підставі службової записки сектору розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Управління Держпраці у Сумській області від 12.07.2021р. № 18-26/15/1522.
Закон № 877-V та Порядок № 823 такої підстави для проведення інспекційного відвідування не передбачають, отже наказ № 678 від 12.07.2021р. було видано з порушенням вимог законодавства, що є підставою для визнання його протиправним та скасування.
Щодо протиправності припису № СМ 25І9/200/505/АВ/П від 15.07.2021р. представник товариства зазначає, що Управління Держпраці у Сумській області в порушення ч. 10. ст. 4 Закону № 877-V від 05.04.2007р., не здійснивши огляд територій, приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності товариства, дійшов висновку про наявність порушення законодавства про працю та висновку щодо роботи на висоті понад 1.3 метра, які відносяться до робіт підвищеної небезпеки, що не відповідає дійсності.
В повідомленні позивача чітко зазначено, що ніяких робіт ніхто не здійснював, а лише відбувся підйом на площадці обслуговування, це фактично те саме, що підйом на ліфті.
Відповідно до висновку експертизи з питань охорони праці та промислової безпеки № 59.03.1.01-1745.17 від 11.12.2017р., виконаним Державною службою України з питань праці Державним підприємством «Сумське підприємство експертно-технічний цент держпраці», «за умови використання технологічних площадок, які забезпечують повне перекриття перепаду висоти біля планшайби маніпулятора, такі роботи не підпадають під дію НПАОП 0.00-1.15-07 «Правила з охорони праці під час виконання робіт на висоті».
Зазначені вимоги правил станом на дату подання позову не змінились.
Крім того, позивачу є незрозумілим, внаслідок чого відповідачем надано припис про укладення трудового договору з 17.08.2021р.. в той час коли договірні правовідносини між товариством та ОСОБА_1 ОСОБА_2 припинились ще 30.06.2021р.
Отже, інформація щодо порушення товариством вимог трудового законодавства, вказана у приписі, не відповідає дійсності, є зібраною з порушенням вимог чинного законодавства, а отже вона не може бути підставою для складання припису.
З приводу протиправності постанови про накладення штрафу від 30.08.2021р. № СМ 2519/200/505/А В/П/ТД-ФС представник відповідача посилається на те, що вона складена на підставі акту інспекційного відвідування від 15.07.2021р. № СМ 2519/200/АВ, який містить недостовірну інформацію, а також дані, які не ґрунтуються на вимогах норм чинного законодавства, то відповідно і постанова про накладення штрафу є протиправною та має бути скасована.
20.09.2021р. провадження у справі відкрито, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, яке відкладалося у зв`язку з введенням на території України військового стану.
Ухвалою від 28.09.2021р. заяву представника Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання - Інжиніринг" про забезпечення позову задоволено. Зупинено дію постанови Управління Держпраці у Сумській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 30.08.2021р. № СМ 2519/200/505/АВ/П/ТД-ФС до набрання законної сили рішенням у справі №480/9208/21.
20.10.2021р. від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву (т.1, а.с.50-52), в якому, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, зазначає, що інспекційне відвідування позивача проводилось на підставі статті 259 Кодексу законів про працю України, підпункту третього пункту 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року № 823 «Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю» (далі - Порядок № 823), Положення про Управління Держпраці у Сумській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 03 серпня 2018 року № 84.
Управлінням видано наказ про проведення інспекційного відвідування № 678 від 12.07.2021р. та направлення № 611 від 12.07.2021р. на проведення інспекційного відвідування відповідача з питання додержання законодавства про працю в частині належного оформлення трудових відносин з найманими працівниками.
Один примірник направлення №611 від 12.07.2021р. отримано представником позивача 13.07.2021р., а саме начальником відділу кадрів Кіяшко А.М., про що свідчить штамп вхідної кореспонденції та особистий підпис отримувача.
13.07.2021р. представнику позивача була надана вимога про надання документів №611/200/НД, однак АТ «СМНВО - Інжиніринг» були надані не всі запитувані документи.
Отже, усе вищевикладене свідчить про дотримання відповідачем норм чинного законодавства під час проведення позапланової перевірки АТ «СМНВО - Інжиніринг» та накладення штрафу за порушення трудового законодавства.
Щодо порушення позивачем норм чинного трудового законодавства представник відповідача посилається на те, що згідно із доданими до позову пояснювальними записками нещасний випадок стався з оператором ОСОБА_2 та інженером ОСОБА_1 під час виконання ними саме трудових повноважень на робочих місяцях, в робочий час та разом з іншим працівником позивача та під його керівництвом - що виходить за рамки цивільно-правових договорів та є саме трудовими відносинами.
Під час перевірки позивачем були надані копії договору про надання послуг №109/2100064 від 19.03.2021р. (без підпису ОСОБА_2 ) та договору підряду №109/210020В від 02.06.2021р.
Окрім того, роботи ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виконувались разом та під керівництвом працівника відповідача ОСОБА_3 .
Усе вищевикладене, на думку представника Управління Держпраці у Сумській області, свідчить про те, що під час настання нещасного випадку ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (далі - потерпілі) виконували трудові обов`язки без належного оформлення трудових відносин.
Роботи на висоті, верхолазні роботи, роботи пов`язані з підйомом на висоту відносяться до робіт, де є потреба у професійному доборі відповідно «Переліку робіт, де є потреба у професійному доборі», затвердженому наказом Міністерства охорони здоров`я N263/121 від 23.09.1994р.
Відповідно до пункту 94 НПАОП 0.00-4.12-2005 «Перелік робіт з підвищеною небезпекою» роботи верхолазні та на висоті відносяться до робіт з підвищеною небезпекою.
Тобто до виконання робіт на висоті можуть бути залучені виключно особи, які пройшли професійний добір, медичний огляд, спеціальне навчання та перевірку знань з охорони праці та протипожежної безпеки, а обов`язки щодо створення безпечних умов для виконання робіт покладаються виключно на роботодавця, а отже особа, яка не є працівником, не може залучатись до виконання робіт на висоті.
Вищевикладене, на думку представника Управління Держпраці у Сумській області, підтверджує законність проведення перевірки Управлінням та наявність підстав для накладення штрафу за порушення трудового законодавства на АТ «СМНВО - Інжиніринг» та винесення припису про усунення порушень законодавства.
08.09.2022р. від позивача надійшла заява про уточнення підстав позову (т.2,а.с.141-156), відповідно до якої докази, приєднані до відзиву, були отримані відповідачем не внаслідок інспекційного відвідування, а внаслідок протиправного втручання в роботу комісії зі спеціального розслідування, яка була утворена наказом № 36- НВ від 01.07.2021р. Управління Держпраці у Сумській області «Про утворення комісії із спеціального розслідування нещасного випадку на виробництві».
При цьому, всі докази, які надає представник відповідача, стосуються саме спеціального розслідування, та на момент інспекційного відвідування, складання акту та припису були відсутні у відповідача, що підтверджується датами їх отримання Управлінням Держпраці у Сумській області, а саме: лист КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 2» СМР (отриманий 23.07.2021р. на підставі запиту від 02.07.2021р. щодо розслідування нещасного випадку); копія витягу з єдиного реєстру досудових розслідувань (отриманий 10.08.2021р. на підставі запиту від 02.07.2021р. щодо розслідування нещасного випадку); копія протоколу огляду місця події від 25.06.2021р. (отриманий 10.08.2021р. на підставі запиту від 02.07.2021р. щодо розслідування нещасного випадку).
Таким чином, інспектор внаслідок інспекційного відвідування отримав лише укладені між позивачем та ОСОБА_2 та ОСОБА_1 договори, які припинились 30.06.2021р.
Аналіз документів, отриманих Комісією зі спеціального розслідування нещасного випадку з ОСОБА_2 , до предмету державного контролю не входить, так само як і аналіз пояснень, наданих в кримінальній справі, отже такі документи та пояснення не можуть вважатися допустимими доказами правопорушення законодавства про працю.
Ухвалою від 25.10.2022р. підготовче провадження у справі закрито та справа призначена до судового розгляду.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити.
Представник відповідача, належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи (т.2, а.с.187), у судове засідання не з`явився, клопотань про відкладення слухання справи від нього не надходило.
Вислухавши пояснення представника позивача, який з`явився в судове засідання, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, в їх сукупності, суд встановив наступне.
Згідно з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань види діяльності АТ "СМНВО - ІНЖИНІРИНГ": 71.11 «Діяльність у сфері архітектури» (основний); 28.12 «Виробництво гідравлічного та державного пневматичного устаткування»; 28.13 «Виробництво інших помп і компресорів»; 28.99 «Виробництво інших машин і зменшення устаткування спеціального призначення, надходжень н.в.і.у.»; 33.12 «Ремонт і технічне обслуговування машин і устаткування промислового призначення та інше».
На підставі статті 259 Кодексу законів про працю України, підпункту третього пункту 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року № 823 «Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю» (далі - Порядок № 823), Положення про Управління Держпраці у Сумській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 03 серпня 2018 року № 84, Управлінням видано наказ про проведення інспекційного відвідування № 678 від 12.07.2021р. та направлення № 611 від 12.07.2021р. на проведення інспекційного відвідування з питань додержання законодавства про працю в частині належного оформлення трудових відносин з найманими працівниками.
Один примірник направлення №611 від 12.07.2021р. отримано представником позивача 13.07.2021р., а саме начальником відділу кадрів Кіяшко А.М., про що свідчить штамп вхідної кореспонденції та особистий підпис отримувача.
13.07.2021р. представнику позивача була надана вимога про надання документів №611/200/НД, у відповідь на яку АТ «СМНВО - Інжиніринг» було надано наказ про призначення директора, копію виписки/витягу з ЄДР, копії документів, що підтверджують виконання робіт ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь товариства, а також письмові пояснення керівника щодо виконання робіт ОСОБА_1 та ОСОБА_2
15 липня 2021 року головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Лисенко В.М. було складено акт перевірки №СМ2519/200/АВ, в якому було зазначено, що під час інспекційного відвідування встановлено, що генеральним директором АТ "СМНВО - ІНЖИНІРИНГ" ОСОБА_4 фактично допущено до роботи ОСОБА_1 .. ОСОБА_2 без оформлення трудового договору, чим порушено вимоги частини четвертої статі 24 КЗпІІ України, згідно з якою, працівник не може бути і допущений до роботи без укладання трудового договору, оформленого наказом і чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної і політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу її порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Зокрема, з інформації, яка міститься в повідомленні про нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння) та письмових поясненнях ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , встановлено, що 25.06.2021р. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 для відновлення токарно-карусельного верстату 50 DVS 23-400/500/550-400/250 піднялися на горизонтальній площадці обслуговування, що є невід`ємною частиною верстату для огляду електродвигуна та редуктора, які знаходяться на верхній частині верстату (на висоті понад 5 метрів). Перебуваючи на максимальній висоті, площадка обслуговування наклонилася в бік, в результаті чого ОСОБА_1 та ОСОБА_2 впали на підлогу та отримали травми різного ступеню тяжкості. Враховуючи виконання робіт ОСОБА_5 та ОСОБА_2 на території та на обладнанні АТ "СМНВО ІНЖИНІРИНГ" в межах режиму роботи та спільно з працівниками товариства, враховуючи допуск до об`єкту підвищеної небезпеки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , інспектором праці внесено вимогу щодо надання документів, що підтверджують належне оформлення трудових відносин з потерпілими.
На підтвердження належного оформлення трудових відносин з потерпілим ОСОБА_1 головному державному інспектору було надано договір підряду №109/210010В від 02.06.2021р., а з ОСОБА_2 - договір про надання послуг №109/2100064 від 19.03.2021р.
На підставі ч.3 ст. 837 ЦК України, ст.21 Закону України «Про охорону праці», постанови від 26 жовтня 2011 року № 1107 «Про затвердження Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки» інспектор дійшов висновку, що роботи на висоті є роботами підвищеної небезпеки та можуть виконуватись виключно працівниками на підставі трудового договору, які пройшли професійний добір, медичний огляд, спеціальне навчання та перевірку знань з охорони праці та протипожежної безпеки, а обов`язки щодо створення безпечних умов для виконання робіт покладаються виключно на роботодавця, який подав декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки, а не фізичні особи за договором підряду.
Крім того, 15.07.2021р. відповідачем було складено припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю №СМ2519/200/505/АВ/П та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю №СМ2519/200/АВ/П.
Згідно з трекінгом відправлення, доступ до якого розміщеній на офіційному сайті Укрпошти, 16.07.2021р. відправлення прийняте, а 31.07.2021р. було прийнято рішення про повернення за зворотною адресою у зв`язку з закінченням встановленого терміну зберігання.
04.08.2021р. відправлення булу повернуто в Управлення.
Керуючись статтею 265 КЗпП України, статтею 53 Закону України «Про зайнятість населення», частиною третьою статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого Постановою КМУ від 17 липня 2013 року №509, та на підставі абзацу другого частини другої статті 265 КЗпП України, 30 серпня 2021 року начальником Управління Семеногом Ю.Д. було винесено постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №СМ2519/200/505/АВ/П/ТД-ФС, якою накладено на АТ «СМНВО - Інжиніринг» штраф у розмірі 120 000 (сто двадцять тисяч) гривень у зв`язку з порушенням позивачем вимог частини четвертої статті 24 КЗпП України (допущення до роботи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 без оформлення трудового договору).
Вказана постанова була направлена товариству супровідним листом №18-28/04/7103/2021 від 31.08.2021р. та отримана ним 03.09.2021 (вхідний номер 1422 від 03.09.2021р).
Надаючи правову оцінку висновкам, викладеним в оскаржуваній постанові та приписі, суд виходить з наступного.
Згідно із частиною 1 статті 21 КзпП України трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.
Відповідно до частин 1 та 3 статті 24 КЗпП України трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; 5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України. Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Частиною 1 статті 265 КЗпП України передбачено, що посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.
Абзацом 2 частини 2 статті 265 КЗпП України встановлено, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту) - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.
За змістом частин 3, 4 статті 265 КЗпП України штрафи, накладення яких передбачено частиною другою цієї статті, є фінансовими санкціями і не належать до адміністративно-господарських санкцій, визначених главою 27 Господарського кодексу України.
Штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Такими повноваженнями, у відповідності до Порядку №509 та Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96 наділений відповідач.
Посилаючись на вказані норми, відповідач стверджує, що АТ "СМНВО ІНЖИНІРИНГ" повинно нести відповідальність, що передбачена ст. 265 КЗпП України, оскільки директором підприємства ОСОБА_4 допущено до роботи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 без оформлення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та без повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, прийнятті працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, чим порушено вимоги частини третьої статті 24 КЗпП України.
Однак, суд не може погодитись з позицією відповідача щодо встановленого під час перевірки факту допущення позивачем до роботи без укладення трудового договору вищевказаних осіб, виходячи з наступного.
У березні та червні 2021 року між позивачем та фізичними особами - підрядниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено цивільно-правові договори (договори підряду), згідно з якими виконавці зобов`язувались виконати роботу замовнику в обсязі і на умовах, передбачених цими договорами, а замовник зобов`язався прийняти та оплатити дану роботу.
Так, відповідно до п.1.1-1.3 договору підряду №109/210010В від 02.06.2021р., укладеного між АТ "СМНВО ІНЖИНІРИНГ" та ОСОБА_1 (т.1, а.с.19-21), підрядник зобов`язується виконати і передати замовнику роботи, перелічені у пункті 3.2 договору, а замовник зобовязується прийняти та оплатити підряднику роботи на умовах, в порядку та у строки, встановлені договором.
Договір є цивільно-правовим, відносини по ньому не регулюються трудовим законодавством України.
Підрядник виконує роботи на свій ризик, не підпадає під дію Правил внутрішнього трудового розпорядку, що діють на підприємстві замовника і не має права на отримання допомоги по соціальному страхуванню.
Відповідно до п.2.1 загальна вартість договору включає в себе ціну робіт з урахуванням податку на доходи фізичних осіб, військового збору, що підлягають сплаті підрядником до бюджетів України.
Згідно з п.3.1 та 3.2 договору підрядник виконує роботи в період з 01.06.2021р. до 30.06.2021р. Сторони зобовязуються провести приймання-передачу виконаних робіт, відповідно до розділу 4 даного Договору.
Підрядник виконує роботи на виробництві замовника в об`ємі і терміни, вказані у Додатку №1 до цього Договору. Роботи виконуються підрядником відповідно до вимог замовника до цього виду робіт.
Розділом 4 договору передбачено підписання сторонами акту прийому-передачі виконаних робіт, після чого зобов`язання підрядника за договором вважаються виконаними, а зобов`язання замовника за договором вважаються виконаними з моменту отримання підрядником оплати за договором і приймання замовником виконаних робіт.
Додатком №1 до договору від 02.06.2021р. визначено види, об`єм і терміни виконання робіт: «дефектація приводів та систем управління обладнання з метою відновлення його працездатності згідно з переліком», найменування обладнання «багатофункціональний токарний станок з ЧПУ…» та «карусельний ОЦ з ЧПУ…», ціна 9000грн., термін до 17.06.2021р. та до 30.06.2021р. (т.2,а.с.60).
17.06.2021р. та 30.06.2021р. за вказаним договором були складені та підписані акти прийому-передачі виконаних робіт (т.2,а.с.74-75).
Крім того, 19.03.2021р. між позивачем та ОСОБА_2 був укладений договір надання послуг №109/2100064 (т.1, а.с.22-25), відповідно до п.1.1- 1.3 якого підрядник зобов`язується виконати і передати замовнику роботи, перелічені у пункті 3.2 договору, а замовник зобовязується прийняти та оплатити підряднику роботи на умовах, в порядку та у строки, встановлені договором.
Договір є цивільно-правовим, відносини по ньому не регулюються трудовим законодавством України.
Підрядник виконує роботи на свій ризик, не підпадає під дію Правил внутрішнього трудового розпорядку, що діють на підприємстві замовника і не має права на отримання допомоги по соціальному страхуванню.
Відповідно до п.2.1 загальна вартість договору включає в себе ціну робіт з урахуванням податку на доходи фізичних осіб, військового збору, що підлягають сплаті підрядником до бюджетів України.
Згідно з п.3.1 та 3.2 договору підрядник виконує роботи в період з 22.03.2021р. до 30.06.2021р.
Виконавець надає методичні та практичні консультації із читання технічної документації, ведення процесу оброблення з пульта керування складних деталей з великою кількістю переходів, що вимагають переустановлення деталей та комбінованого кріплення їх по 6-7 квалітетам на станках з програмним керуванням, оброблення пробних деталей після налаштування.
Роботи виконуються підрядником відповідно до вимог замовника до цього виду робіт.
Розділом 4 договору передбачено підписання сторонами акту прийому-передачі виконаних робіт, після чого зобов`язання підрядника за договором вважаються виконаними, а зобов`язання замовника за договором вважаються виконаними з моменту отримання підрядником оплати за договором і приймання замовником виконаних робіт.
30.04.2021р., 31.05.2021р. та 01.07.2021р. за вказаним договором були складені та підписані акти прийому-передачі виконаних робіт (т.2,а.с.76-78).
Тобто, відповідно до укладених договорів між сторонами у передбачених законом порядку та формі було досягнуто згоди щодо усіх істотних умов останніх та підписано сторонами, а факт виконання відповідних робіт з боку підрядників засвідчується актами прийому виконаних робіт, підписаних їх сторонами.
При цьому, суд звертає увагу на те, що в договорах (п.п.1.2,1.3) зазначено про те, що договори є цивільно-правовими, відносини по ним не регулюються трудовим законодавством України. Підрядник виконує роботи на свій ризик, не підпадає під дію Правил внутрішнього трудового розпорядку, що діють на підприємстві замовника і не має права на отримання допомоги по соціальному страхуванню.
В свою чергу, договори не містять обов`язку виконавця бути присутнім на підприємстві у визначені робочі години; обов`язку підприємства визначити робоче місце виконавцям; регламентації процесу праці, часу та тривалості робочого часу.
Необхідність укладення цивільно-правових договір з даними особами, як встановлено судом, обумовлювалась відсутністю в штатному розписі АТ "СМНВО - ІНЖИНІРИНГ" відповідних штатних одиниць.
У разі ж виникнення виробничої необхідності потрібні фахівці залучаються до виконання конкретних обсягів робіт на підставі цивільно-правових договорів підряду.
Відповідно до вимог ч.ч.1, 2ст.837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
З матеріалів справи вбачається, що предметом вищенаведених договорів з урахуванням додатків до договорів є переважно виконання роботи на чітко визначеному об`єкті на встановлений термін.
Відповідно до вимог ч.1ст.843 Цивільного кодексу Україниу договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Згідно умов укладених договорів підрядники отримують винагороду згідно актів прийому-здачі роботи, в яких безпосередньо визначено ціну винагороди. Таким чином, умови договорів стосовно визначення ціни не суперечать вимогам діючого законодавства.
Згідно з приписами ч.1ст.850 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду.
На виконання зазначених приписів, замовник передбачив відсутність підпорядкованості правилам внутрішнього трудового розпорядку, та поклав обов`язок організації процесу виконання робіт з використанням власних засобів на виконавця, таким чином надавши йому можливість вільно обирати зручний для роботи час.
Отже, підрядники самостійно в межах встановлених строків договору визначали порядок та окремі етапи роботи, при цьому правила внутрішнього розпорядку позивача на них не розповсюджувалися.
Відповідно до ч. 1 ст. 6 Господарського кодексу України одним із загальних принципів господарювання в Україні є свобода підприємницької діяльності у межах, визначених законом. Конституційним правом, важливим для визначення господарських правовідносин, є право кожного на підприємницьку діяльність, не заборонену законом, закріпленест.42 Конституції України. Правопорядок у сфері господарювання визначається також комплексом соціальних прав, закріплених Конституцією, насамперед, це право кожного на працю, які він вільно обирає або на яку він вільно погоджується.
Тобто, громадяни ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мали конституційне право укладати цивільно-правові договори та відповідно до ст.837 Цивільного кодексу України виконувати зобов`язання, передбачені умовами даних договорів.
Таким чином, суд дійшов висновку, що позивач правильно оформив правовідносини, що виникли між ним та громадянами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зобов`язаними здійснити роботи з обслуговування відповідних станків та надання внаслідок цього консультацій.
Відповідач, приймаючи рішення щодо притягнення позивача до відповідальності, повинен був врахувати всі обставини, що мають значення для прийняття рішення, тобто рішення повинно бути обґрунтованим, як це передбачено ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України. До того ж відповідно до пункту 11 Порядку №295 інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно, без попереднього повідомлення мають право:
1) під час проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, самостійно і в будь-яку годину доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця;
2) ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію / відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, невиїзного інспектування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги;
3) наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення;
4) за наявності ознак кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспектора праці залучати працівників правоохоронних органів;
5) на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування;
6) фіксувати проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин засобами аудіо-, фото- та відеотехніки;
7) отримувати від державних органів інформацію, необхідну для проведення інспекційного відвідування, невиїзного інспектування.
Таким чином за змістом наведених норм, питання безпосереднього виконання роботи конкретної особи у конкретного суб`єкта господарської діяльності мало бути предметом детальної перевірки та об`єктивного дослідження відповідачем, та відповідач під час інспекційного відвідування, з використанням наданим йому повноваженнями, мав враховувати всі обставини та надані на інспекційне відвідування докази, чого зроблено не було.
При цьому, суд враховує, що відповідно дост.21 КЗпП України трудовий договір - це угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, дотримуючись внутрішнього трудового розпорядку, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.
Цивільно-правовий договір - це угода між організацією (підприємством, установою тощо) і громадянином на виконання останнім певної роботи (а саме: договір підряду, договір доручення тощо), предметом якого є надання певного результату праці, але за цього виду договору не виникають трудові відносини, на які поширюється трудове законодавство.
За договором підряду, укладеним між власником і громадянином, останній зобов`язується за винагороду виконувати для підприємства індивідуально визначену роботу.
В даному випадку, як вже зазначалось вище, матеріалами справи підтверджено, що предметом вищенаведених договорів, з урахуванням додатків до них, є виконання роботи на чітко визначених об`єктах з чітко встановленими термінами.
Крім того, основною ознакою, що відрізняє підрядні (цивільно-правові) відносини від трудових, є те, що трудовим законодавством регулюється процес трудової діяльності, її організація, а за цивільно-правовим договором процес організації трудової діяльності залишається за його межами, оскільки метою договору є отримання певного матеріального результату. Підрядник, на відміну від працівника, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик.
Умовами договорів підряду, в даному випадку, зазначено, що підрядники не підпорядковуються правилам внутрішнього трудового розпорядку. Тобто, як встановлено в судовому засіданні, підрядники самостійно в межах встановлених строків договору визначали порядок роботи.
За трудовим договором працівника приймають на роботу (посаду), включену до штату підприємства, для виконання певної роботи (певних функцій) за конкретною кваліфікацією, професією, посадою. Працівникові гарантується заробітна плата, встановлені трудовим законодавством гарантії, пільги, компенсації тощо.
В свою чергу, за підрядним договором оплачується не процес праці, а її результати, котрі визначають після закінчення роботи і оформляють актами здавання-приймання виконаних робіт (наданих послуг), на підставі яких провадиться їх оплата. Договором також може бути передбачено попередню або поетапну оплату. У трудовій книжці не робиться запис про виконання роботи за цивільно-правовими договорами. Водночас відповідно до п. «а» ч.3ст.56 Закону України «Про пенсійне забезпечення» робота за угодами цивільно-правового характеру за умови сплати страхових внесків зараховується до стажу роботи, що дає право на трудову пенсію.
Згідно з умовами укладених договорів в даному випадку, як встановлено в судовому засіданні, підрядники отримували винагороду після виконання роботи та складання актів прийому-здачі роботи, в яких безпосередньо визначено ціну винагороди, а не заробітну плату.
У цивільно-правових відносинах діє принцип свободи договору, тобто сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч.1ст.627 Цивільного кодексу України).
Умовами цивільно-правової угоди, укладеної між позивачем та підрядниками, передбачено, що підрядник повинен самостійно організувати та нести відповідальність за організацію та виконання роботи з урахуванням вимог техніки безпеки з охорони праці. Замовник не несе відповідальності за невиконання вказаних вимог підрядником. Зазначені умови притаманні саме договору підряду.
Відповідальність працівника за трудовим договором регулюється лише імперативними нормами, тобто нормами КЗпП України та інших актів трудового законодавства, що не можуть змінюватися сторонами у договорі, а відповідальність виконавця послуг (підрядника) у цивільно-правових відносинах визначається сторонами у договорі або чинним законодавством України, зокрема нормами Цивільного кодексу України.
Таким чином, досліджуючи договори підряду, укладені між АТ "СМНВО ІНЖИНІРИНГ" та ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , суд дійшов висновку, що за своїм предметом та умовами вони є цивільно-правовими, а не трудовими. При цьому, відповідачем під час прийняття оскаржуваної постанови та припису не було прийнято вказані вище обставини до уваги.
З приводу посилань представника відповідача на ненадання представником товариства на вимогу інспектора від 13.07.2021р. копії журналу інструктажів з технічної безпеки, виробничої санітарії, гігієни праці, протипожежної охорони за 2021 рік суд вважає необхідним відмітити, що перелічені документи не були надані внаслідок того, що у цьому випадку мали місце не трудові, а цивільно-правові договори, внаслідок чого такі документи і не повинні бути складені.
Також суд не погоджується із доводами відповідача, що роботи за цивільно-правовими угодами, зокрема, укладеними з ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , включають в себе роботи на висоті, які є роботами підвищеної небезпеки та можуть виконуватись виключно працівниками, які пройшли професійний добір, медичний огляд, спеціальне навчання та перевірку знань з охорони праці та протипожежної безпеки, а обов`язки щодо створення безпечних умов для виконання робіт покладаються виключно на роботодавця, а отже вказані особи, які не є працівниками, не могли бути залучені до виконання робіт на висоті.
Дійсно відповідно до п.6 Додатку 6 Порядку №1107 до видів робіт підвищеної небезпеки, які виконуються на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з охорони праці, відносяться роботи, що виконуються на висоті понад 1,3 метра.
Разом з тим, твердження щодо того, що ОСОБА_1 і ОСОБА_2 виконували роботи на висоті понад 1,3 метри не свідчить про те, що такі роботи здійснювалися саме у межах трудових відносин.
Окремо слід зазначити, що відповідно до ч.1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Як встановлено в судовому засіданні, контролю підлягали лише питання щодо дотримання трудового законодавства в частині належного оформлення трудових відносин з найманими працівниками
У зв`язку з чим, на переконання суду, посилання відповідача на наявність чи відсутність відповідної дозвільної документації (декларації відповідності), що не було предметом перевірки, є безпідставним.
Також суд не погоджується із посиланнями представника відповідача на те, що факт виконання ОСОБА_2 та ОСОБА_1 робіт підвищеної небезпеки (робіт на висоті) підтверджується повідомленнями про нещасний випадок та пояснювальними записками ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , де вказано про підйом потерпілих разом з ОСОБА_3 вертикально на горизонтальній площадці обслуговування; листом Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико- санітарної допомоги №2» СМР від 13.07.2021р. №05-21/1331, згідно з яким « ОСОБА_2 звернувся на прийом до лікаря-терапевта 01.07.2021р. з приводу травми отриманої на виробництві 25.06.2021р. Зі слів пацієнта 25.06.2021р. під час обслуговування станка впав з висоти близько 3,0 м на металеву поверхню».
Зокрема, у розумінні Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337, належними доказами, що підтверджують нещасний випадок, є складений відповідною комісією акт, в сукупності з іншими матеріалами розслідування нещасного випадку, в тому числі висновків про діагноз.
Проте, як вбачається з матеріалів справи, під час вирішення питання щодо виконання підрядниками робіт на висоті були використані лише повідомлення про нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння), відповідь на лист відповідача з лікарні та пояснювальні записки ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , надані у незавершеному розслідуванні нещасного випадку (т.1, а.с.13-18, т.2., а.с.61-62).
Таким чином, відповідачем не надано суду достатніх доказів того, що позивач вчинив дії щодо допуску цих осіб до роботи без оформлення трудового договору, які підпадають під ознаки вказаного порушення. Отримавши під час перевірки докази, які потребували додаткової перевірки, інспектор не був позбавлений можливості зібрати інші докази, в тому числі, фіксувати проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин засобами аудіо-, фото- та відеотехніки, відібрати пояснення від осіб, з яким були укладені договори, в тому числі щодо встановленні факту роботи на висоті понад 1,3 метри, зібрати інші докази, які у своїй сукупності дали б змогу дійти висновку про наявність факту порушення позивачем трудового законодавства.
Пунктом 2 Порядку № 823 визначено, що заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Тобто способом виявлення порушень законодавства про працю є інспекційне відвідування, процедуру здійснення якого встановлює Порядок №823.
За результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування), і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю припис щодо їх усунення (п.19 Порядку №823).
Таким чином належними та допустимим доказами порушення суб`єктом відвідування вимог законодавства про працю можуть бути докази, отримані під час інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, призначених та проведених на підставі Порядку №823, або під час підготовки до його проведення, яка здійснюється після призначення інспекційного відвідування.
Отже, відповідно до наведених правових положень Порядку № 823 інспектор праці повинен безпосередньо встановити факт порушення законодавства про працю на основі зібраних ним доказів, водночас інформація надана, зокрема, правоохоронними органами, про можливе порушення законодавства про працю, є довідковою інформацією і немає доказового значення при розгляді питання про правомірність прийняття відповідачем припису про усунення порушень та постанови про накладення штрафу на позивача за порушення законодавства про працю.
На підставі наведеного, суд вважає, що відповідач не довів факт допуску позивачем до роботи працівників без укладення з ними трудових договорів, оскільки у цьому випадку також порушено принцип безпосередності встановлення обставин, внаслідок чого надані представником відповідача копії документів з кримінального провадження не можуть вважатися допустимими доказами правопорушення законодавства про працю.
Крім того, припис про укладення трудового договору з 17.08.2021р. виконати неможливо, оскільки в той час коли договірні правовідносини припинились між товариством та ОСОБА_1 ОСОБА_2 30.06.2021р.
Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд відповідно до статті 90 КАС України оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини у справі, досліджені докази, оцінюючи докази в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, суд приходить до висновку, що фактичний допуск до роботи ОСОБА_2 та ОСОБА_1 без укладення трудових договорів не був підтверджений належними та допустимими доказами, оскаржувані постанова та припис про усунення порушень відповідачем не були прийняті обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а тому не може відповідати критеріям правомірності, визначених у ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, є протиправними та підлягають скасуванню, внаслідок чого суд дійшов висновку, що позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Водночас, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу Управління Держпраці у Сумській області про проведення інспекційного відвідування від 12.07.2021 № 678, враховуючи наступне.
В наказі від 12.07.2021р. № 678 «Про проведення інспекційного відвідування» зазначено, що останній видано на підставі підпункту третього пункту 5 Постанови № 823, статті 259 КЗпП України.
Відповідно до підпункту третього пункту 5 Постанови № 823 підставами для здійснення інспекційних відвідувань є рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту.
Відтак, рішення керівника відповідача є належною підставою для призначення інспекційного відвідування товариства згідно з підпунктом 3 пункту 5 Постанови № 823, адже у даному випадку була отримана інформація про наявність фактів фактичного допуску позивачем працівників до роботи без оформлення трудових договорів.
Таким чином, у цьому випадку відповідачем доведено існування підстав, передбачених п.п.3 п.5 Порядку №823 для призначення інспекційного відвідування позивача, при цьому, як зазначалося вище, начальник Управління Держпраці у Сумській області Семеног Ю.Д. є уповноваженою особою, якій у розумінні Порядку №823 надано право приймати рішення про призначення інспекційного відвідування, тому його наказ №678 від 12.07.2021 року про проведення інспекційного відвідування АТ "СМНВО ІНЖИНІРИНГ" є правомірним та скасуванню не підлягає.
Крім того, з направлення на проведення інспекційного відвідування суб`єкта господарювання, оформленого на підставі наказу Управління Держпраці у Сумській області №678 від 12.07.2021 року, вбачається, що направлення дійсне у період з 13 липня 2021 року до 15 липня 2021 року.
Отже, суд відмічає, що на момент звернення позивача до суду із позовом наказ про проведення інспекційного відвідування, як акт індивідуальної дії вичерпав свою дію, оскільки закінчився строк, протягом якого відповідач міг би провести таке відвідування на підставі цього документа.
Даний висновок узгоджується із рішенням Конституційного Суду України від 16 квітня 2009 року №7, яким встановлено, що ненормативні правові акти є актами одноразового застосування та вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, а тому вони не можуть бути скасовані та змінені після їх виконання.
Таким чином права та законні інтереси позивача на момент розгляду справи оскаржуваним наказом не порушуються, оскільки інспекційне відвідування на його підставі вже не може бути проведено.
Більш того, за наслідками розгляду цієї справи складені за наслідками цього інспекційного відвідування припис Управління Держпраці у Сумській області про усунення виявлених порушень законодавства про працю від 15.07.2021 № СМ 2519/200/505/АВ/П та постанова про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 30.08.2021 № СМ 2519/200/505/АВ/П/ТД-ФС визнані протиправними та скасовані судом.
Таким чином, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню частково.
Відповідно до ч.3 ст.139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи вказане положення, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Сумській області суму судового збору в розмірі 4540грн., пропорційно до розміру задоволених позовних вимог (2270х2) та за подання заяви про забезпечення позову у розмірі 681грн., а всього 5221грн.00коп.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов Акціонерне товариство "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання - Інжиніринг" до Управління Держпраці у Сумській області про визнання протиправними та скасування наказу, припису та постанови задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати припис Управління Держпраці у Сумській області про усунення виявлених порушень законодавства про працю від 15.07.2021 № СМ 2519/200/505/АВ/П.
Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Сумській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 30.08.2021 № СМ 2519/200/505/АВ/П/ТД-ФС.
У задоволенні інших вимог - відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 10.02.2023 р.

Суддя О.О. Осіпова