Справа № 560/12651/22
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2023-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

10 лютого 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Блонського В.К.

розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 , щодо непроведення нарахування та виплати ОСОБА_1 , середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 21.09.2019 року по день фактичного розрахунку - 16.11.2022 року;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати і виплатити позивачу середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 21.09.2019 року по день фактичного розрахунку - 16.11.2022 року включно, виходячи з розміру середньоденного грошового забезпечення за останні два місяці служби, які передували дню звільнення, з урахуванням раніше виплаченої суми середнього заробітку.

Зі змісту відзиву та інших матеріалів справи судом встановлено, що позивачем пропущений строк звернення до суду в частині вимог, які стосуються виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні щодо виплати компенсації за неотримане речове майно ( виплачена у грудні 2019).

Спірні правовідносини виникли у зв`язку з невиплатою позивачу належних коштів у день звільнення з військової служби, у тому числі грошової компенсації вартості речового майна.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Отже, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відтак, строки звернення до суду в порядку адміністративного судочинства визначені у статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України і частина п`ята цієї статті, яка передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, є спеціальною нормою щодо частини другої цієї статті з установленим у ній загальним строком у шість місяців. Зазначена позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 11 лютого 2021 (справа № 240/532/20).

Верховний Суд зазначає, що у даній категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом. Крім того, компенсація вартості речового майна не включається в структуру заробітної плати, тому щодо вимог, які стосуються цієї виплати, не застосовувались раніше діючі положення щодо необмеженого строку звернення до суду.

Як вбачається з матеріалів справи, компенсація за недоотримане речове майно була виплачена ОСОБА_1 27.12.2019. Із змісту позову видно, що після отримання компенсації він не звертався протягом встановлених КАС України строків до суду з відповідними вимогами щодо виплати середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок. Також не надані докази звернення у цей період (місячний строк) до відповідача щодо самостійної виплати цих коштів.

Таким чином, позивач пропустив строк звернення до суду з вимогами, які стосуються виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку по виплаті компенсації за неотримане речове майно.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатись поважною, якщо вона відповідає таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 липня 2020 по справі № 826/3794/17.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до суду належним чином обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду в частині вимог, які стосуються виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, в частині виплати компенсації за неотримане речове майно, та належних доказів поважності причин пропуску такого строку, тобто причин невикористання свого права на судовий захист починаючи з 28.12.2019 року ( з дня наступного після виплати) по дату звернення до суду з цим позовом у 2022 році.

Керуючись частиною 13 статті 171, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя В.К. Блонський