Справа № 160/9483/19
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2023-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

14 лютого 2023 року м. Дніпросправа № 160/9483/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів:

судді - доповідача Чумака С.Ю.,

суддів: Чабаненко С.В., Юрко І.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 березня 2022 року в адміністративній справі № 160/9483/19 (суддя І інстанції Бухтіярова М.М.)

за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради про визнання протиправним і скасування припису,

третя особа: ОСОБА_2 ,

В С Т А Н О В И В:

ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ, РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ, ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради (далі - відповідач), в якому, з урахуванням уточненого позову від 16.10.2019, просив суд:

- визнати протиправним і скасувати припис про зупинення підготовчих і будівельних робіт від 14.08.2019, прийнятий відповідачем, про невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, що є порушенням абз. 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 2 квітня 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 в адміністративній справі № 160/9483/19 залишено без змін.

Верховним Судом постановою від 13 грудня 2021 року за касаційною скаргою ОСОБА_1 скасовано рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2020 року і постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції. В обґрунтування такого висновку зазначено, що «системний аналіз положень Порядку № 553 дає підстави для висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль може здійснюватися без присутності суб`єктів містобудування або їх представників, лише у випадку, якщо останні були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, але не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки. При цьому законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач у межах підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення. Водночас суди попередніх інстанцій, встановивши відсутність позивача під час проведення повторної позапланової перевірки, помилково не дослідили питання вжиття відповідачем заходів для реалізації права суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, зокрема щодо повідомлення його про проведення повторної перевірки. Посилання судів на наявність доказів повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки 03.07.2019, а також направлення на його адресу припису від 03.07.2019 та від 14.08.2019, не спростовує доводів останнього про порушення його права бути присутнім під час проведення повторної позапланової перевірки, проведеної відповідачем 14.08.2019.»

При новому розгляді справи рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 березня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржене рішення та прийняти нове, яким позов задовольнити.

В обґрунтування скарги зазначив, що 20.09.2019 ним отримано поштовий конверт від відповідача, в якому знаходились протокол про адміністративне правопорушення від 14.08.2019 за невиконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, припис про усунення порушень вимог чинного законодавства у сфері діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.08.2019 про невиконання вимог припису від 03.07.2019 та акт від 14.08.2019 № позапланової перевірки. Позивач зазначає, що припис від 03.07.2019 він не отримував, у зв`язку з чим йому не було відомо його зміст і що саме за цим приписом він має виконати. Крім того, позапланову перевірку проведено без його участі. З посиланням на постанову Верховного Суду від 13.12.2021 зазначає, що «посилання судів на наявність доказів повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки 03.07.2019, а також направлення на його адресу приписів від 03.07.2019 та від 14.08.2019, не спростовує доводів останнього про порушення його права бути присутнім під час проведення повторної позапланової перевірки, проведеної відповідачем 14.08.2019». Пункт 9 Порядку № 553 чітко встановлює, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва і були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів самоврядування. Водночас, зміст листа від 20.06.2019 № 9/1-166 свідчить про порушення відповідачем цієї норми, оскільки в ньому не зазначено дату час проведення перевірки. Отже, матеріали справи не містять належних доказів повідомлення його про перевірку, за результатом якої було складено акт та припис від 03.07.2019, а тому перевірка є незаконною і не може слугувати підставою для складання протоколу, припису і постанови про накладення штрафу. Посилається на рішення Верховного Суду з подібними правовідносинами. Також, в матеріалах справи відсутні докази про повідомлення його щодо проведення повторної перевірки.

Також, позивач зазначає, що з грудня 2014 року ніякі підготовчі і будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 не провадяться. Тобто відсутні підстави для проведення чергових позапланових перевірок. Крім того, перевірка від 03.07.2019 і 14.08.2019 проводилась не на об`єкті містобудування, оскільки у відповідача не було безпосереднього доступу до об`єкта містобудування. Також, вважає, що припис про усунення порушення від 03.07.2019 вичерпав свою дію, у зв`язку із закінченням строку для його виконання.

Від відповідача і третьої особи надійшли відзиви на апеляційну скаргу, в яких останні просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції без змін.

Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ВИЗНАЧЕНІ ВІДПОВІДНО ДО НИХ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ

28.05.2019 ОСОБА_3 звернулась начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю ДМР із зверненням про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яке зареєстроване 29.05.2019 вх. № С-27/1. (т. № а.с. 197)

У вказаному зверненні заявницею зазначено, що вона проживає по АДРЕСА_1 і починаючи з 2014 року поруч з її домоволодінням по АДРЕСА_1 ОСОБА_1 розпочав будівництво споруди без дотримання Державних будівельних норм та не маючи будь-яких документів, які б йому дозволяли розпочати це будівництво. У зв`язку з викладеним, керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» і Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 № 553, просила здійснити перевірку щодо відповідності зведеної будівлі, яка розташована по АДРЕСА_1 , вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм та правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності, та за результатами перевірки скласти відповідний припис.

Листом від 20.06.2019 № 9/1-166 «Про здійснення позапланової перевірки» Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради повідомлено позивача про те, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради проводиться позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті по АДРЕСА_2 . У листі від 20.06.2019 № 9/1-166 також зазначено про необхідність бути присутнім або забезпечити участь уповноваженого представника на об`єкті, а також забезпечити посадовим особам управління доступ до об`єкта перевірки та надання документації, необхідної для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в період з 01.07.2019 по 12.07.2019. (т. № 1 а.с. 177)

Лист від 20.06.2019 № 9/1-166 направлено позивачу засобами поштового зв`язку 20.06.2019, що підтверджується фіскальним чеком АТ «Укрпошта» від 20.06.2019 і Списком згрупованих відправлень рекомендованих листів № 13460, а також на електронну пошту ТОВ «Ларан», співвласником якого є позивач згідно із витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб-фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ «Ларан». (т. № 1 а.с. 178, 181-183)

03.07.2019 посадовою особою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено порушення власником домоволодіння ОСОБА_1 при будівництві багатоповерхової (збудовано три поверхи) новобудови розмірами в плані 9,86 м х 27,9 м державні будівельні норми та правила, а саме: порушено вимоги до протипожежних розривів між будинками, які повинні складати не менш 8 м, по факту складають 4,02 м - 4,18 м до будинку АДРЕСА_3 та 1,89 м до будинку АДРЕСА_4 ; будівництво об`єкту в АДРЕСА_1 спричинило порушення інсоляційного режиму приміщень житлового будинку АДРЕСА_1 , що є порушенням п. 3.25*, п. 6.1.20, п. 10.29, п. 10.30* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», п. 15.2.2, п. 14.9.1 ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій».

За наслідками зазначеної вище позапланової перевірки відповідачем видано позивачу припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, яким встановлено позивачу вимогу до 07.08.2019 усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій», привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил і до 08.08.2019 повідомити Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про виконання припису. (т. № 1 а.с. 57)

Припис від 03.07.2019 направлено позивачу засобами поштового зв`язку на адресу місця проживання: АДРЕСА_5 і отримано ним 06.07.2019 відповідно до рекомендованого поштового повідомлення про вручення поштового відправлення. (т. № 1 а.с. 60)

06.08.2019 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради з метою перевірки виконання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, керуючись п. 4 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 6 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, видано наказ від 06.08.2019 № 423п «Про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_6 , щодо перевірки виконання вимог припису»; строк проведення позапланової перевірки встановлено 10 робочих днів, з 08 серпня по 14 серпня 2019 року, включно. (т. № 1 а.с. 61)

07.08.2019 на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 06.08.2019 № 423п видано направлення від 07.08.2019 № 0353 головному спеціалісту-інспектору управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Харченко М.М. для здійснення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_6 , з метою перевірки виконання вимог припису від 03.07.2019; дійсне у період з 08 серпня по 14 серпня 2019 включно. (т. № 1 а.с. 62)

У період з 08.08.2019 по 14.08.2019 на підставі наказу від 06.08.2019 № 423 п, направлення від 07.08.2019 № 0353 головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Харченко М.М. проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті містобудування за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якої складено акт від 14.08.2019 № .

В акті від 14.08.2019 № зазначено, що за результатами перевірки встановлено невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, що є порушенням абз. 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Також в акті зазначено, що перевірку здійснено за участі головного спеціаліста Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Харченко М.М., за участі свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , без участі керівника суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи (п. IV акту), в акті міститься відмітка «від отримання акту відмовився», примірник акту надіслано засобами поштового зв`язку згідно із Списком згрупованих відправлень рекомендованих листів № 21002. (т. № 1 а.с. 63-71)

За результатом вказаної позапланової перевірки відповідачем прийнято протокол про адміністративне правопорушення від 14.08.2019 і обов`язковий до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів, норм і правил від 14.08.2019.

У приписі від 14.08.2019 відповідачем зазначено, що за результатами позапланової перевірки на об`єкті містобудування, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено, що власником домоволодіння ОСОБА_1 не виконано вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, що є порушенням абз. 4 п. 4 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, тому з метою усунення виявлених порушень позивачу встановлено вимогу до 16.09.2019 виконати припис від 03.07.2019, а саме привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі, та до 14.09.2019 року повідомити Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про виконання припису. (т. № 1 а.с. 73)

Згідно з відміткою у приписі від 14.08.2019 позивач «від отримання припису відмовився», примірник припису надіслано засобами поштового зв`язку згідно із Списком згрупованих відправлень рекомендованих листів № 21002.

Зі Списку згрупованих відправлень рекомендованих листів № 21002 судом встановлено, що поштове відправлення, адресоване позивачу, направлено йому на адресу місця проживання: АДРЕСА_5 (штрихкодовий ідентифікатор поштового відправлення « 536»), що підтверджується фіскальним чеком АТ «Укрпошта» від 15.08.2019, і отримано ним 11.09.2019, що підтверджується власним підписом позивача «Головянко» у рекомендованому поштовому повідомленні про вручення поштового відправлення із штрихкодовим ідентифікатором поштового відправлення « 536». (т. № 1 а.с. 76-77)

Не погоджуючись із зазначеним приписом відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , діяв відповідно вимог чинного законодавства України в сфері містобудівної діяльності та з дотриманням вимог Порядку № 553. Припис від 14.08.2019 прийнятий на підставі, у межах наданих відповідачу повноважень і є правомірним, а тому не підлягає скасуванню, а приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і Порядку № 533 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу; присутність під час позапланової перевірки є правом, а не обов`язком суб`єкта містобудування.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ РЕГУЛЮЮТЬ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ, ТА ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ СУДОМ

Відносини, що виникають у сфері містобудівної діяльності, регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі Закон № 3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів в редакції, чинній на момент виникнення та розвитку спірних відносин).

Відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За унормуванням частини 2 статті 4 Закону № 3038-VI суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Частиною 3 статті 6 цього Закону визначено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до абзаців 3, 5 частини 1 статті 41 цього Закону державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Абзацом 6 частини 1 статті 41 Закону № 3038-VI визначено, що підставами для проведення позапланової перевірки є:

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

Частиною 3 статті 41 Закону № 3038-VI визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

Відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 41 Закону державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі Порядок № 553 в редакції, чинній на момент спірних відносин).

Так, відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підстави для проведення позапланової перевірки кореспондуються з підставами, визначеними у статті 41 Закону № 3038-VI.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (пункт 9 Порядку № 553).

Пунктами 11 та 12 Порядку № 553 визначено повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Так, відповідно до пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Згідно з п. 12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Поряд з цим, пунктами 13, 14 Порядку № 553 визначені права та обов`язки суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно з правилами, визначеними пунктом 14 цього Порядку, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктами 18, 19, 21 Порядку визначено, що керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Органи державного архітектурно-будівельного контролю ведуть облік справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та контролюють виконання приписів і постанов про накладення штрафів. (пункт 23 Порядку № 553)

Частиною 9 статті 41 Закону № 3038-VI визначено, що суб`єкт господарювання має право звернутися до суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Отже, законодавець чітко визначив, що державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, і здійснюється у формі планових і позапланових перевірок. Підставою для позапланової перевірки є, зокрема перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю. За результатами перевірки посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом із обов`язковим до виконання приписом (щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; або зупинення підготовчих та будівельних робіт). При цьому, органи державного архітектурно-будівельного контролю контролюють виконання приписів, а суб`єкт містобудування зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Предметом спору у цій справі є правомірність припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.08.2019, прийнятого Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради за наслідками позапланової перевірки щодо виконання припису від 03.07.2019.

Обґрунтовуючи протиправність припису від 14.08.2019, позивач зазначає про не отримання ним припису від 03.07.2019, що зумовило його необізнаність з вимогою у ній, та про недотримання відповідачем процедури щодо призначення та проведення позапланової перевірки 14.08.2019.

Вивченням матеріалав справи встановлено, що 03.07.2019 у відношенні позивача за результатом позапланової перевірки прийнято припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагалося усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій», привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил до 07.08.2019 та до 08.08.2019 повідомити відповідача про його виконання.

Як вже зазначалось вище, припис від 03.07.2019 направлено позивачу засобами поштового зв`язку на адресу місця проживання: АДРЕСА_5 і отримано ним 06.07.2019 відповідно до рекомендованого поштового повідомлення про вручення поштового відправлення.

Отже, доводи позивача про не отримання припису від 03.07.2019 спростовуються матеріалами справи.

З урахуванням наведеного вище, з моменту отримання припису від 03.07.2019, тобто з 06.07.2019, позивачу достеменно було відомо про його зміст, про вимогу усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій» та привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил до 07.08.2019, про необхідність повідомлення управління про його виконання до 08.08.2019, а відтак про позапланову перевірку щодо його виконання в силу приписів чинного законодавства, оскільки відповідно до п. 4 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI, абз. 2 п. 7 Порядку № 553 підставою для проведення позапланової перевірки є перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Позивач з 06.07.2019 не був обмежений у праві ознайомлюватись з матеріалами, що стали підставою для прийняття припису від 03.07.2019, подавати свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, оскаржувати у разі незгоди з рішеннями, що прийняті за результатами такої перевірки. При цьому доказів непогодження з актом перевірки від 03.07.2019, подання зауважень до нього, пояснень, заперечень позивачем не надано, як не надано і доказів оскарження припису 03.07.2019 або його виконання.

Отже, припис від 03.07.2019 є чинним та обов`язковим до виконання, а тому неусунення позивачем порушень ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій» і не приведення об`єкту у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил до 07.08.2019 без будь-яких пояснень, документів, матеріалів, є свідченням свідомого ігнорування законних вимог контролюючого органу.

Враховуючи викладене, виходячи з положень абз. 4 п. 14, п. 17 Порядку № 553 у відповідача наявні законні підстави для винесення позивачу припису про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 14.08.2019 за невиконання вимог припису від 03.07.2019.

Стосовно доводів апелянта про не дотримання відповідачем процедури щодо призначення і проведення позапланової перевірки, за результатом якої прийнято оспорюваний припис, суд зазначає таке.

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на підставі наказу від 06.08.2019 № 423п, направлення від 07.08.2019 № 0353 у період з 08.08.2019 по 14.08.2019 проведено позапланову перевірку на об`єкті містобудування за адресою: АДРЕСА_6 , щодо виконання вимог припису від 03.07.2019, за результатом якої встановлено невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 вимог припису від 03.07.2019, що зафіксовано в акті від 14.08.2019 № .

Суд зауважує, що зазначена перевірка призначена з метою перевірки виконання позивачем раніше виданого припису, який складено за результатами позапланової перевірки, про яку позивач повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи та про що відсутній спір між сторонами. Позапланова перевірка виконання припису від 03.07.2019 призначена на підставі наказу від 06.08.2019 № 423п з наступного дня за днем, визначеного граничним для виконання припису від 03.07.2019. Спір між сторонами щодо правомірності наказу від 06.08.2019 № 423п відсутній.

Отже, позапланова перевірка виконання припису від 03.07.2019 мала законну підставу, тому виходячи зі змісту положень п. 4 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI, абз. 2 п. 7 Порядку № 553 і встановленого обов`язку здійснення контролю щодо виконання приписів в силу п. 23 Порядку № 553, порушень відповідачем порядку призначення позапланової перевірки щодо виконання припису від 03.07.2019 матеріалами справи не встановлено.

Стосовно доводів позивача про те, що його не було належним чином повідомлено про позапланову перевірку, суд зазначає, що з урахуванням п. 12 Порядку № 553 в редакції, чинній на час спірних відносин, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку. Отже, такі вимоги стосуються планових перевірок. Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності та Порядок № 553 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо повідомляти суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу.

Зазначений висновок зроблено, зокрема і Верховним Судом у постанові від 13.12.2021, якою касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, скасовано рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 і постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

З урахуванням належного повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки, за результатами якої прийнято обов`язковий до виконання припис від 03.07.2019, що підтверджено матеріалами справи, обізнаність позивача з позаплановою перевіркою щодо виконання припису від 03.07.2019 обумовлена насамперед з його отриманням та, відповідно, з виникненням у позивача як суб`єкта містобудування обов`язку у відповідності до положень п. 14 Порядку № 553 виконати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності до 07.08.2019 та повідомити про його виконання до 08.08.2019, що, як встановлено судом, зроблено не було.

Щодо посилань позивача на порушення відповідачем під час проведення перевірки вимог пункту 9 Порядку № 553, суд зазначає, що такі положення кореспондують з пунктом 13 Порядку, яким визначено (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки, однак позивач таким правом не скористався, оскільки матеріали справи не містять доказів цього.

Щодо доводів позивача про дублювання приписів суд зазначає таке.

Приписом від 14.08.2019, який оскаржується, встановлено вимогу виконати припис від 03.07.2019, а саме: привести у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі, а не зупинення підготовчих та будівельних робіт, як помилково зазначає позивач.

У приписі про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.12.2014 йдеться про встановлення позаплановою перевіркою виконання позивачем будівельних робіт без належним чином розробленої та затвердженої проектної документації, без забезпечення авторського нагляду і без забезпечення технічного нагляду, що є порушенням ч. 1, ч. 2 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», тому з метою усунення виявлених порушень позивачу встановлено вимогу зупинити з 08.12.2014 року будівельні роботи на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , до отримання документа на виконання будівельних робіт.

Водночас, у приписі від 14.08.2019 йдеться про встановлення позаплановою перевіркою невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , вимог припису від 03.07.2019, що є порушенням абз. 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, тому з метою усунення виявлених порушень позивачу встановлено вимогу виконати припис від 03.07.2019, а саме - привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі.

Отже, приписи від 08.12.2014 і 14.08.2019 прийняті за різних обставини та за різних підстав, за різні правопорушення в сфері містобудівної діяльності, містять різні вимоги щодо їх виконання, тому доводи позивача про подвійну відповідальність за одне й теж правопорушення є безпідставними.

Доводи позивача про неправомірність позапланової перевірки через те, що підготовчі або будівельні роботи на об`єкті зупинено, є безпідставними, скільки матеріали справи не містять належних доказів на підтвердження цих доводів позивача. Будь-який об`єкт будівництва або містобудування є завершеним будівництвом в разі наявності декларації про готовність об`єкта до експлуатації. За відсутності декларації про готовність об`єкта до експлуатації об`єкт містобудування за адресою: АДРЕСА_1 , в розумінні Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», є незавершений будівництвом, де виконуються будівельні роботи, а тому у відповідача були наявні правові підстави для проведення позапланової перевірки на зазначеному об`єкті і прийняття припису, у зв`язку з виявленням порушень законодавства.

Факт незавершеного будівництва на об`єкті, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , підтверджено фотографіями зробленими під час проведення позапланової перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також фотографіями 27.02.2020, де чітко видно, що виконані роботи з будівництва першого, другого, третього поверхів, виконані підготовчі роботи для будівництва четвертого поверху будівлі.

Отже, враховуючи те, що позивачем не виконано свій обов`язок щодо виконання припису від 03.07.2019, не повідомлено відповідача у строк, встановлений у цьому приписі про його виконання, а також те, що позивачем не вчинено жодних дій, які б свідчили про його не погодження з результатами перевірки від 03.07.2019 та рішенням, прийнятим за її результатами, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про правомірність оскарженого припису відповідача.

Крім того, апелянт посилається на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 1 лютого 2022 року у справі № 932/14772/19, яке набрало законної сили, і яким скасовано постанову від 30.08.2019 № 32/А про накладання на позивача адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, а саме, за невиконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, і провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито.

За унормуванням ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Підставою прийняття такого рішення суд зазначив неповідомлення контролюючим органом позивача про здійснення повторної позапланової перевірки, проведеної 14.08.2019, а також незабезпечення прав позивача під час складання протоколу про адміністративне правопорушення та прийняття оскарженої постанови. Наявність зазначених порушень суд вважав достатньою для визнання протиправною і скасування постанови про накладення на позивача адміністративного стягнення.

З цього приводу колегія суддів зазначає, що факт неповідомлення позивача про проведення позапланової перевірки 14.08.2019 не є спірним у справі визначальними є правові наслідки, які тягне за собою таке неповідомлення, а також вирішення питання щодо доцільності та необхідності скасування прийнятого суб`єктом владних повноважень рішення у випадку встановлення під час розгляду справи певних процедурних порушень з боку такого суб`єкта.

Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Фундаментальне порушення це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Отже, суд, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.

Аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ), який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. По суті, ЄСПЛ у своїх рішеннях акцентує увагу на необхідності з`ясувати, «чи перетворили допущені порушення (в контексті конкретних обставин справи) судовий розгляд у цілому на несправедливий». При цьому, як свідчить практика ЄСПЛ, навіть виявлення судом серйозних (чи вагомих), на його думку, порушень права на справедливий судовий розгляд, допущених національними судами, не завжди тягне загальну оцінку проведеного судового розгляду та ухваленого підсумкового рішення як несправедливого.

За принципами, що сповідує ЄСПЛ, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Крім того, наявність суто формальних порушень при проведенні перевірки, за наявності доведеного факту вчинення суб`єктом містобудування порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, не може слугувати самостійною правовою підставою для скасування результатів такої в цілому.

З цього приводу колегія суддів зазначає, що неповідомлення про проведення позапланової перевірки, тобто процедурне питання здійснення перевірки, є фактично єдиною підставою позову, жодних доводів стосовно протиправності оскарженого припису по суті виявленого правопорушення позивачем судам обох інстанцій не надано, у зв`язку з чим апеляційний суд приходить до висновку, що таких доводів у позивача не існувало і на час перевірки, тобто його відсутність під час проведення перевірки на результати останньої і висновки, викладені в акті перевірки, не вплинула.

Враховуючи наведене вище, виходячи з наведеного судом аналізу положень законодавства і наявних у справи доказів у їх сукупності, встановлення допущення позивачем порушень ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій» та відсутності доказів їх усунення шляхом, визначеним у приписі від 03.07.2019, з огляду на те, що чинним законодавством не встановлено чіткого обов`язку відповідача повідомляти позивача про проведення позапланової перевірки, суд вважає, що відповідачем здійснено позаплановий захід перевірки виконання припису від 03.07.2019 згідно з вимогами чинного законодавства, складено акт та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.08.2019 за наявності законних підстав з вимогою виконати припис від 03.07.2019, а саме привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі.

ВИСНОВОК АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Припис від 14.08.2019 прийнятий на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, тому є правомірним.

Судом першої інстанції прийнято правильне рішення про відмову у задоволенні позову.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції постановлене з додержанням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим, відповідно до ст. 316 КАС України залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

На підставі викладеного, керуючись статтями 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 березня 2022 року в адміністративній справі № 160/9483/19 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з тієї ж дати.

Суддя - доповідач С.Ю. Чумак

суддя С.В. Чабаненко

суддя І.В. Юрко