Справа № 440/1069/23
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2023-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

13 лютого 2023 рокум. ПолтаваСправа № 440/1069/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Слободянюк Н.І., розглянувши у порядку письмового провадження питання про залишення позову без розгляду у справі №440/1069/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про:

- визнання протиправною бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати пенсії за період з 01 січня 2016 року по день фактичної виплати донарахованої частини пенсії - 30 червня 2021 року;

- зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати пенсії за період з 01 січня 2016 року по день фактичної виплати донарахованої частини пенсії - 30 червня 2021 року.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, а також вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, витребувано докази.

Після відкриття провадження у справі судом виявлений факт пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом, виходячи з наступного.

Частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд неодноразово висловлював правову позицію щодо порядку обчислення строків звернення до суду у соціальних спорах, що виникають з територіальними органами Пенсійного фонду України, про що зазначив в своїй ухвалі від 01 лютого 2023 року у справі № 460/5053/20, в якій навів висновки Верховного Суду, що викладені у постановах суду.

Так, в постанові від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 Верховний Суд дійшов наступних висновків щодо застосування статті 122 КАС України, а саме: « 1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів; 2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність / несвоєчасність її перерахунку, тощо».

В постановах від 04 травня 2022 року справі №460/5667/20 та від 05 вересня 2022 року у справі № 520/12545/21, спір в яких стосувався нарахування та виплати компенсації за втрату частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати пенсії, Верховний Суд зазначив, що отримання позивачем листа ГУ ПФУ не може змінювати моменту, з якого позивач повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, з якого позивач почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата прямо не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду. За умови виявлення належної активності та небайдужості, існувала об`єктивна можливість реалізувати своє право на оскарження у встановлений законом строк.

Також Верховним Судом неодноразово, зокрема у постановах від 11 липня 2019 року у справі №0940/1181/18, від 31 жовтня 2019 року у справі № 823/1915/18, від 22 січня 2020 року у справі №826/4464/17, від 16 липня 2020 року у справі №487/3042/16-а тощо, була висловлена позиція, згідно з якою пропуск відповідного строку на звернення до суду через необізнаність щодо прийнятих актів законодавства або байдужість до своїх прав чи небажання скористатися цим правом не є поважними причинами пропуску строку та, відповідно, підставою для поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом.

У поданій позовній заяві позивач просить зобов`язати пенсійний орган нарахувати та виплатити йому відповідно до Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" від 19 жовтня 2000 року № 2050-ІІІ компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати пенсії за період з 01 січня 2016 року по день фактичної виплати донарахованої частини пенсії - 30 червня 2021 року.

Статтею 4 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" встановлено, що виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць.

Отримавши у період з 01 січня 2019 року по 30 червня 2021 року суми доплат пенсії, які були нараховані позивачу за період з 01 січня 2016 року по 31 грудня 2017 року, та не отримавши при цьому суми компенсації втрати частини доходу у відповідний місяць позивач дізнався або принаймні повинен був дізнатись (мав таку можливість за умови активної поведінки, зокрема, шляхом звернення без зайвих зволікань із відповідним запитом до органу пенсійного фонду) про порушення його прав.

Таким чином, звернувшись до суду 01 лютого 2023 року з позовом про захист прав, порушених у період з 01 січня 2019 року по 30 червня 2021 року (період отримання заборгованості з пенсії, нарахованої за період з 01 січня 2016 року по 31 грудня 2017 року), позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду.

При цьому суд відмічає ту обставину, що активні дії у вигляді звернення до ГУПФУ в Полтавській області із завою про здійснення нарахування та виплати компенсації за втрату частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати частини пенсії позивач (представник позивача) вчинив лише у вересні 2022 року, тобто вже поза межами встановленого кодексом шестимісячного строку звернення до суду з позовом.

З матеріалів позовної заяви не слідує, що позивач не мав реальної, об`єктивної можливості виявити належну зацікавленість до своїх прав та вчинити активні дії щодо отримання від органу пенсійного фонду відповідної інформації в межах встановленого кодексом строку.

Беручи до уваги висновки Верховного Суду, суд наголошує на тому, що отримання позивачем листа від органу пенсійного фонду у відповідь на його заяву не змінює моменту, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, а лише свідчить про час, коли позивач почав вчиняти активні дії щодо реалізації свого права і цей час не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Згідно із частиною третьою статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи, що позовна заява ОСОБА_1 подана до суду із пропуском строку звернення до суду та факт пропуску такого строку виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач, подаючи до суду позовну заяву, не заявив про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, суд вважає за необхідне залишити позов без розгляду відповідно до частини третьої статті 123 та пункту 8 частини першої статті 240 КАС України.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 240 КАСУ України про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена. Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 240, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області (вул. Соборності, буд.66, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ідентифікаційний код 13967927) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною восьмою статті 18, частинами сьомою-восьмою статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Н.І. Слободянюк