Справа № 260/2955/22
Суддя: Гудим Любомир Ярославович
Дата ухвалення: 2023-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2023 рокуЛьвівСправа № 260/2955/22 пров. № А/857/18662/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Гудима Л.Я.,

суддів: Довгополова О.М., Святецького В.В.,

за участю секретаря судового засідання: Петрунів В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у м. Львові апеляційну скаргу Закарпатської митниці Державної митної служби України на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2022 року, головуючий суддя Скраль Т.В., ухвалене о 17:26 год. у м. Ужгород, повний текст якого складено 28.11.2022 року, у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВУД ІНТЕРНАЦІОНАЛ» до Закарпатської митниці Державної митної служби України, Державної митної служби, в особі відокремленого підрозділу Закарпатської митниці про визнання протиправними та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В :

В серпні 2022 року позивач ТзОВ «ВУД ІНТЕРНАЦІОНАЛ» звернулося в суд з позовом до Закарпатської митниці Держмитслужби України, Державної митної служби, в особі відокремленого підрозділу Закарпатської митниці, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення Закарпатської митниці Державної митної служби України про визначення коду товару від 15 червня 2022 року № КТ-UA-2022.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що класифікацію товарів за УКТЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта. В даному випадку при визначені коду товару декларантом не було порушено правил класифікації, оскільки через митний кордон готувався до переміщення саме задекларований товар - клепка колото-пиляна дубова, замовлена покупцем за контрактом № 02/10-21 від 11 жовтня 2021 року, вимоги до якої узгоджені між продавцем-виробником ТзОВ «Вуд Інтернаціонал» і покупцем компанією «OAK&WINE» S.a.r.l. у додатковій угоді від 09 березня 2022 року № 3 до контракту № 02/10-21 від 11 жовтня 2021 року.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2022 року адміністративний позов задоволено; визнано протиправним та скасовано рішення Закарпатської митниці Державної митної служби України про визначення коду товару від 15 червня 2022 року № КТ-UA-2022.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, Закарпатська митниця Державної митної служби України оскаржила його в апеляційному порядку, яка, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, не надано належної правової оцінки наявним доказам, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове судове рішення, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що на виконання форми контролю 905-3, зразки товару було відібрано та надіслано на дослідження до Закарпатського відділу з питань експертизи та досліджень СЛЕД Держмитслужби. 19.05.2022 року отримано Висновок №-073. Відповідно до експертного висновку СЛЕД зразки товарів не є колотими виробами, (відсутні обточення сокирою, або ножем), а відносяться до пиляних виробів (ознаки характерні для радіального розпилу), що не має пазів, опуклості чи увігнутості. Крім того, на запит митниці, Департамент митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Держмитслужби листом від 15.06.2022 року №15/15-04-01/7/1946 надав роз`яснення, що товар, характеристики якого досліджено згідно експертного висновку від 19.05.2022 року № -073 не задовольняє умови (1) та (2) пояснень до товарної позиції 4416 (наведені нижче) та не може розглядатися у цій товарній позиції. Такі товари класифікуються у товарній позиції 4407 згідно з УКТ ЗЕД. Зважаючи на результати проведених досліджень, згідно висновку СЛЕД Держмитслужби, наданого профільним Департаментом роз`яснення, Закарпатською митницею прийнято класифікаційне рішення від 15.06.2022 року № KT-UA-2022, яким задекларований за кодом згідно з УКТ ЗЕД класифіковано у товарній підкатегорії , з наступним описом - Пилопродукція з деревини дуба прямокутної форми поперечного перерізу, фізичними (лінійними) розмірами: товщиною - 30-32 мм, шириною - 71-1 12 мм, довжиною - 99-100 см), має паралельні сторони по всій довжині з приблизно однаковою товщиною, торці відпиляні під прямим кутом - 33,862 мі. Призначена для виготовлення бочок для витримки вина.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав подану апеляційну скаргу, вважає оскаржене рішення суду незаконним та повністю підтримав доводи, зазначені у апеляційній скарзі.

Представник позивача заперечив проти апеляційної скарги, вважає оскаржене рішення суду законним та обґрунтованим та просив апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 11 жовтня 2021 року між ТзОВ «ВУД ІНТЕРНАЦІОНАЛ» (продавець) та „OAK&WINE" S.a.r.l. (покупець) укладено договір № 02/10-21, відповідно до якого продавець продає, а покупець купує дубову альтернативу торгівельної марки Bousinage, а саме: обпалені та необпалені дубові планки, шматочки дубової деревини різної форми та розміру, а також клепку дубову для виготовлення бочок та відходи деревні, (а.с. 18-21).

Відповідно до додаткової угоди № 5 від 04 квітня 2022 року до контракту № 02/10-21 від 11 листопада 2021 року внесено зміни до пункт 1.1. Контракту № 02/10-21 від 11.10.2021 року доповнивши текстом змісту: а також заготовки дубові для щитів, та пиломатеріали обрізні, (а.с. 26).

17 травня 2022 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Вуд Інтернаціонал» через декларанта ПП МБФ «Брок-сервіс» ОСОБА_1 , на митний пост «Ужгород вантажний» Закарпатської митниці подано митну декларацію типу ЕК10АА № UA305130/2022/013121 та товаросупровідні документи, а саме: контракт № 02/10-21 від 11 жовтня 2021 року з додатками, рахунок-фактура № 0000-000061 від 16 травня 2022 року, специфікація № 0000-000061 від 16 травня 2022 року та експертне заключення № В-310 Хустського відділення Закарпатської торгово-промислової палати від 17 травня 2022 року, відповідно до яких у вантажному транспортному засобі з реєстраційними номерними знаками НОМЕР_1 / НОМЕР_2 переміщується товар " Клепка колото-пиляна дубова для виготовлення бочок для витримки вина, розміром 0,032*1, 00*0, 04-0, 18 м 33,862 мі (залікова к-ть 27,143мі). Загальна вартість товару 67 857,50 Євро. Товар слідував від ТзОВ «ВУД ІНТЕРНАЦІОНАЛ», Закарпатська область, Хустський район, м. Хуст, вулиця Сливова,30, до одержувача OAK&WINE S.a.r.l., Grand Duchee de Luxembourg, 33, ave nue la Liberte, 1931 Luxembourg.

Вказаний товар класифіковано декларантом за кодом УКТЗЕД .

19 травня 2022 року спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та дослідження Державної митної служби складено висновок ( а.с.11-14).

20 червня 2022 головним державним інспектором оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правопорушенням Закарпатської митниці Бондаренко Данилом Геннадійовичем складено відносно директора ТОВ «ВУД ІНТЕРНАЦІОНАЛ» протоколи про порушення митних правил за № 0606/30500/22 (а.с.15-17) за ознаками вчинення правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 483 МК України.

У протоколі про порушення митних правил зазначено, що громадянкою України ОСОБА_2 , вчинено дії, спрямовані на переміщення товару: «пилопродукція з деревини дуба прямокутної форми поперечного перерізу, фізичними (лінійними) розмірами; товщиною - 30-52 мм, шириною - 71-112 мм, довжиною - 99-100 см», має паралельні сторони по всій довжині з приблизно однаковою товщиною, торці відпиляні під прямим кутом - 33,862 мі», через митний кордон України з приховуванням від митного контролю шляхом подання митному органу, як підстави для переміщення документів, які містять неправдиві відомості щодо дійсного найменування товару, неправдиві відомості необхідні для визначення коду товару згідно УКТЗЕД,

В результаті повного митного огляду з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів даним, зазначеним у митній декларації виявлено, що кількість товару відповідає даним заявленим у товаросупровідних та товаротранспортних документах і митній декларації. Разом з тим, для встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД, здійснено відбір проб зразків в кількості 6 штук.

Товар за митною декларацією було вилучено, про що зазначено у вказаному протоколі про порушення митних правил.

15 червня 2022 року керуючись Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності; Митним кодексом України; поясненням до УКТЗЕД, затвердженим наказом ДМС № 256 від 14.07.2020 року; основними правилами інтерпретації класифікації товарів 1,6; наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року №650 «Про затвердження Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України; поясненнями до товарних позицій 4407, 4416, висновком Закарпатського відділу експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби від 19.05.2022 року № -0073, листа ОАК & WINE S.A.R.L., технологічним процесом виробництва ТзОВ «ВУД ІНТЕРНАЦІОНАЛ» Закарпатською митницею прийнято рішення про визначення коду товару № KT-UA-2022, згідно якого код УКТ ЗЕД товару змінено з на «пилопродукція з деревини дуба прямокутної форми поперечного перерізу, фізичними (лінійними) розмірами: товщиною 30-32 мм, шириною - 71-112 мм, довжиною - 99-100 см), має паралельні сторони по всій довжині з приблизно однаковою товщиною, торці відпиляні під прямим кутом - 33,862 мі. Призначена для виготовлення бочок для витримки вина" (а.с. 10).

Не погоджуючись з рішення Закарпатської митниці Державної митної служби України про визначення коду товару, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що за основними правилами Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, при здійсненні класифікації товарів в УКТЗЕД перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис, відтак позивачем обґрунтовано визначено код експортованого за митними деклараціями типу ЕК10АА № UA305130/2022/013121 товару, як 4416 00 00 00, оскільки задекларований для поставки товар точніше описується саме в групі товарної позиції 4416.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи з огляду на наступне.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно УКТЗЕД (ч.2 ст.69 МК України).

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них (ч.3 ст.69 МК України).

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (ч.4 ст.69 МК України).

Згідно ч.5 ст.69 МК України, під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Частиною шостою статті 69 МК України передбачено, що штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Згідно ч. 7 ст. 69 МК України, рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер (ч.8 ст.69 МК України).

Відповідно до Указу Президента України Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів №466/2002 від 17.05.2002 року (далі - Указ №466) Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно п. а ст.3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14.06.1983, що є частиною національного законодавства України, кожна Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, за виключенням випадків застосування положень (а) даного параграфу, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності даної Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури : використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без будь-яких доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.

Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України №428 від 21.05.2012 року (далі - Порядок №428).

Відповідно до п.3 Порядку №428, УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Згідно п.6 Порядку №428, пропозиції щодо внесення змін до УКТ ЗЕД у зв`язку із змінами, що вносяться Всесвітньою митною організацією до Гармонізованої системи, а також Європейським Союзом до Комбінованої номенклатури, надсилаються Держмитслужбою до Мінфіну для їх опрацювання та подання Мінекономрозвитку з метою врахування під час підготовки пропозицій щодо внесення змін до Митного тарифу України.

Пунктом 12 Порядку №428 передбачено, що пояснення до УКТ ЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні.

Пунктом І розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщується через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 650 від 30.05.2012 року (надалі - Порядок № 650), передбачено, що декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 МК України.

Пунктом 4 розділу І Порядку №650 передбачено, що згідно з цим Порядком ВМП серед іншого здійснює, зокрема, контроль правильності класифікації задекларованих або оформлених товарів, проводить контрольні заходи щодо класифікаційної роботи в ПМО, на митних постах, включаючи вибіркові перевірки оформлених митних декларацій, приймає Рішення у складних випадках, визначених статтею 69 Кодексу, за запитами ПМО.

Відповідно до п.1 розділу III Порядку №650, декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.

Згідно п.2 розділу ІІІ Порядку №650, посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Згідно п.3 розділу ІІІ Порядку №650, рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей. У разі коли посадові особи ВМП направлені для виконання службових обов`язків до ПМО чи митного поста, Рішення щодо складного випадку класифікації товару приймається такими посадовими особами без підготовки запиту до ВМП. У разі самостійного виявлення ВМП порушення правил класифікації товарів під час проведення контролю правильності класифікації товарів, задекларованих у митних деклараціях, поданих до митного оформлення, ВМП вноситься відмітка за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) про прийняття до виконання відповідної митної формальності щодо проведення контролю правильності класифікації товарів та в разі потреби прийняття Рішення.

Відповідно до п.4 розділу ІІІ Порядку №650, контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних Класифікаційні рішення програми Інспектор 2006 ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії : а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів а та б абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі : характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТЗЕД відомостям, наведеним у попередньому рішенні про класифікацію товару згідно з УКТЗЕД (далі - ПРК), у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

Згідно ст.1 Закону України Про Митний тариф України, цим Законом встановлюється Митний тариф України. Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з УКТЗЕД, складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до п.1-2 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД (далі - Основні правила), які є Додатком до вказаного Закону, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами : назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил : (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 6 Основних правил визначено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatismutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Отже, класифікація товарів згідно УКТЗЕД здійснюється за назвами товарними позиціями.

При цьому, згідно п.3 Основних правил, у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (primafacie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином : (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (п.4 Основних правил).

При цьому, критеріями розмежування товарних позицій за УКТЗЕД є не тільки матеріал, з якого виготовлений товар, а й функції, що їх виконує товар, спосіб виробництва, зовнішній вигляд тощо.

Відтак, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.

Відповідно до Закону України «Про Митний тариф України» у групі 44 за кодом 4416 класифікується товарна позиція «Бочки, барила, чани, діжки та інші бондарні вироби та їх частини з деревини, включаючи клепку».

Митний тариф не містить приміток до цієї товарної позиції.

У тій же групі за кодом класифікується товарна позиція 4407 «Лісоматеріали розпиляні або розколоті уздовж, розділені на шари або лущені, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більш як 6 мм».

Наказом Державної митної служби № 256 від 14 липня 2020 року затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

У групі 44 Пояснення до УКТЗЕД містять наступні положення:

До цієї групи включаються необроблена деревина, напівфабрикати з деревини та вироби з деревини в цілому.

Ці продукти можна приблизно згрупувати таким чином:

(1) Необроблена деревина (зрубана, колота, начорно обтесана (брусована), обкорована і т.д.) і паливна деревина, відходи деревини та скрап, тирса, деревинна дранка чи шматочки; обручі, стовпи, гідробудівельні колоди (палі), вішки, кілки і т.д.; деревне вугілля; деревна шерсть і деревне борошно; шпали для залізничних чи трамвайних колій (переважно товарні позиції 4401 4406). Проте до цієї групи не включаються деревинна тріска, деревинна стружка, подрібнена деревина або деревина у вигляді дріб`язку чи порошку, які використовуються переважно у парфумерії, фармакології або як інсектициди та фунгіциди чи для аналогічних цілей (товарна позиція 1211), а також деревинна тріска і стружка, деревина у вигляді дріб`язку або порошку, що використовуються переважно для фарбування або дублення (товарна позиція 1404).

(2) Розпиляні, колоті, обтесані, стругані, лущені, шліфовані, з`єднані у шип деревинні матеріали, наприклад, із шиповим з`єднанням (тобто з`єднані шляхом склеювання торцями коротких сортиментів деревини з метою одержання матеріалів більшої довжини, при цьому з`єднання нагадує переплетені пальці), а також деревинні матеріали постійного профілю (товарні позиції 4407 4409).

(3) Деревностружкові та аналогічні плити, деревноволокнисті плити, шарувата та пресована деревина (товарні позиції 4410 4413).

(4) Вироби з деревини (крім деяких видів, зазначених у примітці 1 до цієї групи, і тих, котрі, також як і інші, перераховані нижче в поясненнях до певних товарних позицій) (товарні позиції 4414 4421).

По товарній позиції 4407 Пояснення до УКТЗВД мають таке визначення: «За деяким винятком, до цієї товарної позиції включаються усі види деревинних матеріалів і лісоматеріалів будь-якої довжини завтовшки понад 6 мм, розпиляних чи колотих вздовж напрямку текстури деревини або одержаних струганням чи лущенням. До цих видів деревинних матеріалів і лісоматеріалів включають: брус, планки, обапіл, дошки, рейки і т.д., а також вироби, що вважаються рівноцінними розпиляним деревинним матеріалам або лісоматеріалам, які одержують під час обробки на краєобрубувальних верстатах і які мають дуже точні розміри; така обробка забезпечує вищу якість одержуваної поверхні, ніж розпилювання, і робить наступне обтісування непотрібним. До неї також включаються листи струганої чи лущеної деревини (одержані на ротаційному лущильному верстаті), а також планки і фризи для паркетного покриття, крім підданих профілюванню по будь-якому з країв чи площин (товарна позиція 4409)».

Щодо товарної позиції 4416 Пояснення до УКТЗЕД вказують на таке:

До цієї товарної позиції включається тара, що являє собою бондарну продукцію, тобто вироби, корпус яких складається з клепки з пазами, куди кріпляться верхні та нижні днища, а форма підтримується обручами, виготовленими з дерева чи металу.

До бондарних виробів відносяться бочки різних видів (бочки, барила, великі бочки і т.д.) як герметичні (для рідких речовин), так і із зазорами (для сухих вантажів), а також чани, діжки і т.д.

Ці вироби можуть бути як у розібраному, так і в частково складеному вигляді, іноді мають внутрішнє покриття чи облицювання.

До цієї товарної позиції також включаються клепка та всі інші вироби з деревини, з обробкою або без неї, що мають форму частин бондарних виробів (наприклад, верхні днища бочок, обручі, обрізані на задану довжину і оснащені на кінцях пазами для складання виробів).

До цієї товарної позиції включається також необроблена клепка (клепка з деревини), тобто планки з деревини, використовувані для виготовлення кістяка, верхніх чи нижніх днищ барил та інших бондарних виробів. Клепка може мати наступний вигляд:

(1) Планки, сколені зі стовбурів дерев у напрямку серцевинних променів. Потім клепка може також бути піддана тангентальному розпилюванню уздовж однієї з основних поверхонь, а інша поверхня просто обточується сокирою або ножем.

(2) Пиляна клепка за умови, що хоча б одна з двох основних поверхонь є опуклою чи увігнутою, така вигнута форма поверхні досягається під час розпилювання циліндричною пилкою.

До цієї товарної позиції не включаються:

(a) лісоматеріали, піддані тангентальному розпилюванню по обох основних поверхнях (товарна позиція 4407 або 4408);

(b) контейнери, виготовлені з клепки, прибитої до верхніх і нижніх днищ цвяхами (товарна позиція 4415);

(c) бочки і т.д., яким надана така форма, що їх можна використовувати як меблі (наприклад, столів і стільців) (група 94).

Додаткові пояснення до товарної позиції:

Бочки та барила мають опуклий в середній частині корпус, закритий з двох кінців. Чани та діжки зазвичай мають лише один закритий кінець і можуть мати знімну кришку.

Деревними породами, що мають найпоширеніше використання для виготовлення цих виробів, є каштан і дуб.

Ця товарна категорія включає такі частини, як клепка і кришки (днища) бочок, та інші бондарні вироби.

Клепка - це стругані планки, що мають більш-менш вигнуту форму, зачищені або скошені принаймні з одного кінця, з пазом для складання, який називають утор.

Кришки (днища) мають круглу форму необхідної окружності і фаску з обох боків, що дозволяє вставляти днища в уторний паз.

До товарної позиції 4407 91 90 00 відносять інші лісоматеріали розпиляні або розколоті уздовж, розділені на шари або лущені, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більш як 6 мм або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більш як 6 мм.

Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності забороняють до товарної позиції 4416 00 00 00 включати лісоматеріали, піддані тангентальному розпилюванню по обох основних поверхнях, а висновками експерта від 19 травня 2022 року (а.с.11) в повній мірі підтверджено, що продукція має ознаки, характерні для радіального розпилення, з яких виготовлялися вироби з деревини дуба, не піддані тангентальному розпилу по обох основних поверхнях виробу.

З матеріалів справи слідує, що 19 травня 2022 року спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та дослідження Державної митної служби складено висновок, згідно якого, наданий на дослідження зразок має ознаки, характерні для радіального розпилення, при цьому на обох торцях серцевих променів, які б проходили з однієї пласти на іншу не виявлено. Враховуючи, що в супровідних документах (пп 7.1, 7.3 -7.9) відсутня інформація, щодо віднесення товару до певного типу клепки, визначити відповідність наданого зразка вимогам СОУ 20.10-37-369:2006 на видається можливим. Визначення сфери використання продукції виходить за межі повноважень СЛЕД Держмитслужби.

Аналізуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду попередньої інстанції про те, що позивачем обґрунтовано визначено код експортованого за митними деклараціями типу ЕК10АА № UA305130/2022/013121 товару, як 4416 00 00 00, оскільки задекларований для поставки товар точніше описується саме в групі товарної позиції 4416, а відповідачем на доведено правомірності прийнятого рішення, через що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, відтак підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В частині решти доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує, що, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи, наведені сторонами, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді.

З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Закарпатської митниці Державної митної служби України залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2022 року у справі №260/2955/22 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених частиною 4 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. Я. Гудим
судді О. М. Довгополов
В. В. Святецький
Повний текст постанови складено 08.02.2023 року.