Справа № 160/17410/22
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2023-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рищенка А.Ю., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Виробниче об`єднання «Мінерали України» до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування рішень, -
02.11.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю Виробниче об`єднання «Мінерали України» (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дніпровської митниці (далі - відповідач), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA110000/2022/000030/2 від 07.09.2022, прийняте Дніпровською митницею;
- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110110/2022/000229 від 07.09.2022, видану Дніпровською митницею.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що до митного органу були надані документи, необхідні для митного оформлення товарів з визначенням його митної вартості за першим методом (за ціною контракту), що надійшли на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту. Однак, митниця, на думку позивача, витребувавши у підприємства додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості, прийняла рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним методом на підставі необґрунтованих та необ`єктивних зауважень. Надані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством митну вартість та її складові частини, не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах є достовірними, базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.11.2022 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Виробниче об`єднання «Мінерали України» було залишено без руху, у зв`язку з невідповідністю останньої вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України.
На виконання вимог ухвали суду, 14.11.2022 позивачем були усунуті недоліки позовної заяви.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
Згідно положень ст. 262 КАС України, суд розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що між SHANDONG ZIDA STEEL CO. LTD (Продавець) і Товариством з обмеженою відповідальністю Виробниче об`єднання «Мінерали України» (Покупець) 02.09.2019 був укладений зовнішньо - економічний контракт №20190903, відповідно до якого, Продавець продає, а Покупець купує труби безшовні сталеві.
Асортимент, ціна за одиницю і кількість поставлених товарів по контракту вказані в Специфікаціях на поставку, які є невід1ємною частиною контракту (п. 1.2. контракту).
Відповідно до пунктів 2.1., 2.2. контракту ціна на товари, продані за контрактом, визначені в доларах США. Загальна сума контракту складається з вартості товару, фактично відвантаженого за Специфікаціями до цього контракту і складає не більше 200000 доларів США.
Пунктом 3.1. контракту передбачено, що поставка товару здійснюється морським шляхом. Умови поставки вказуються в Специфікаціях до цього контракту.
03.10.2019 сторонами укладено додаткову угоду №2-1, в якій визначено змінити за текстом контракту слово «Специфікація» на «Проформа інвойс».
В інвойсі і коносаменті визначені умови поставки «СІF», порт Польщі.
На виконання умов поставки було здійснено поставку товару з Китаю.
З метою митного оформлення товару 05.09.2022 декларантом подано до Дніпровської митниці митну декларацію №UA110110/2022/005226.
На підтвердження митної вартості товарів за митною декларацією до митного органу було надано наступні документи:
сертифікат якості №S20220628 від 01.07.2022;
пакувальний лист від 08.07.2022;
рахунок-проформа №ЕМ20220214 від 14.02.2022;
рахунок-фактура (інвойс) №1-4 від 01.07.2022;
коносамент №219636148 від 08.07.2022;
автотранспортна накладна №458588 від 30.08.2022;
супровідний документ Т1 №22РL322080NS5В70С2 від 30.08.2022;
акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у випадках митного огляду, що здійснюється при виконанні митних формальностей під час митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації) №1110110/2022/005181 від 05.09.2022;
некласифікований комерційний документ від 01.06.2022;
банківський платіжний документ, що стосується товару №220214/001865441 від 14.02.2022;
рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №879 від 31.08.2022;
калькуляція транспортних витрат №31-08/1 від 31.08.2022;
документ, що підтверджує вартість перевезення товару №31/08/22-1 від 31.08.2022;
страховий поліс №AJINL5024222EGGFВ687 від 20.07.2022;
доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №2-1 від 03.10.2019;
зовнішньоекономічний контракт купівлі-продажу №20190903 від 02.09.2019;
договір про надання послуг митного брокера №230522 від 23.05.2022;
договір (контракт) про перевезення №058/ФСР від 24.01.2020;
договір (контракт) про перевезення №10 від 25.10.2019;
договір (контракт) про перевезення №19.04 від 19.04.2022;
договір (контракт) про перевезення №21 від 11.07.2022;
договір (контракт) про перевезення №29-2/08/2022/ІР від 29.08.2022;
митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів № UA110110/2022/005226.
Митна вартість товарів, заявлених до митного оформлення була визначена декларантом за ціною контракту щодо товару, який імпортується (вартість операції).
Після перевірки вказаних документів уповноваженою особою митниці було складено та направлено декларанту повідомлення в якому митний орган зазначив наступні зауваження:
- відповідно до п.1.2 Контракту сортамент, ціна за одиницю та кількість поставлених товарів по Контракту зазначаються в Специфікаціях на поставку, які є невід`ємною частиною Контракту. Зазначена Специфікація до митного контролю не надана. Відповідно до ч.2 ст. 53 МКУ, документами, які підтверджують митну вартість товару є зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності. Отже, декларантом не надано до митного оформлення обов`язковий документ, який подається на підтвердження заявленої митної вартості та має відомості, необхідні для здійснення обрахунку числового значення ціни товару.
- в додатковій угоді від 03.10.2019 №2-1 зазначено посилання на контракт від 03.10.2019 № 20190903, що відрізняється за реквізитами від наданого до митного оформлення контракту (від 02.09.2019 № 20190903). Таким чином, надана додаткова угода від 03.10.2019 №2-1 не ідентифікується із товаром, задекларованим за ЕМД від 05.09.2022 №UA110110/2022/005226. Також декларантом до митного контролю надано іншу додаткову угоду від 03.10.2019 №2-1, в якій зазначено посилання на контракт від 02.09.2019 №20190903. Таким чином, декларантом до митного контролю задекларованої партії товару надано два примірники додаткової угоди від 03.10.2019 №2-1, але різного змісту. Також митниця вважає за необхідне звернути увагу суду на те, що при накладенні вищезазначених примірників додаткової угоди від 03.10.2019 №2-1 один на одне, чітко збігаються підписи та печатки покупця та продавця, до того ж, в обох примірниках з помилкою написано прізвище уповноваженої особи покупця «Лпмарь». Вищезазначене ставить під сумнів достовірність та об`єктивність інформації, зазначеної в наданих до митного контролю примірниках додаткової угоди від 03.10.2019 №2-1.
- відповідно до відомостей, що містяться у наданих до митного оформлення документах, поставка оцінюваного товару здійснюється на комерційних умовах поставки CIF PL Gdansk, згідно Інкотермс 2010. Відповідно до офіційних правил Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів (Інкотермс - 2010) термін CIF (Cost, Insurance and Freight (... named port of destination) Вартість, страхування і фрахт (... назва порту призначення) означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений порт призначення, але ризик втрати або ушкодження товару, як і будь-які додаткові витрати, що виникають після відвантаження товару, переходять із продавця на покупця. За умовами терміна CIF на продавця покладається обов`язок по митному очищенню товару для експорту. Даний термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським або внутрішнім водним транспортом. Якщо сторони не збираються поставити товар через поручні судна, слід застосовувати термін CIF. В наданій до митного оформлення проформі-інвойсі від 14.02.2022 №EM20220214 вказано умови поставки CIF, без зазначення географічного пункту, що не дає можливості перевірити повноту включення до складу заявленої митної вартості товару усіх її складових.
- наданий до митного оформлення інвойс від 01.07.2022 № 1-4 сформований, підписаний та завірений печаткою компанії «SHANDONG ZIDA STEEL GROUP CO., LIMITED». В зазначеному інвойсі також вказано, що виробник товарів - «SHANDONG ZIDA STEEL GROUP CO., LIMITED». Згідно наданого контракту, продавець товарів - «SHANDONG ZIDA STEEL CO., LTD». Отже, поставка задекларованого товару здійснюється на виконання посередницького зовнішньоекономічного контракту. Вищезазначене передбачає наявність та сплату комісійних, посередницьких послуг, інформація щодо яких не зазначена та документально не підтверджена, що безпосередньо впливає на рівень митної вартості імпортованого товару.
- згідно даних графи 20 ЕМД від 05.09.2022 №UA110110/2022/005226 товар ввезено на умовах поставки INCOTERMS CIF-Gdansk (PL). Заявлені умови поставки товару передбачають здійснення обов`язкового страхування товару компанією-продавцем. Пунктом 8 частини 2 статті 53 МКУ визначено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Декларантом до митного контролю надано страховий поліс від 20.07.2022 №AJINL5024222EGGFB687, в якому зазначено страхову суму 25 712,74 дол. США, однак документи, що містять відомості про вартість страхування, декларантом до митного контролю не надано.
- в розділі 1 «Дані щодо організації ТЕО, предмету послуг та умови їх надання» заявки від 11.07.2022 №21 між замовником ТОВ «Мінерали України» та експедитором ТОВ «ФСР Лоджистік Україна» зазначено порт завантаження XINGANG (пункт 4), пункт доставки місто Дніпро (пункт 9). Таким чином, компанія ТОВ «ФСР Лоджистік Україна» забезпечує експедирування та транспортування задекларованого вантажу з порту XINGANG (КНР) до Дніпра за рахунок ТОВ «Мінерали України». Вищезазначене не відповідає задекларованим умовам поставки INCOTERMS CIF-Gdansk (PL), згідно яких обов`язок фрахту та страхування вантажу покладається на продавця. Таким чином, у митого органу наявні обґрунтовані сумніви щодо включення до складу митної вартості витрат на транспортування товару з порту відвантаження XINGANG (КНР) до порту призначення GDANSK (PL), оскільки зазначені витрати, згідно заявки від 11.07.2022 №21, покладаються на імпортера ТОВ «Мінерали України», однак документально не підтверджені та, відповідно, не включені до складу митної вартості товару за ЕМД від 05.09.2022 №UA110110/2022/005226.
Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п. 3 ст. 53 МКУ, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару (враховуючи зазначені розбіжності та недоліки); - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (враховуючи зазначені розбіжності та недоліки); - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (враховуючи зазначені розбіжності та недоліки); - документи, що містять відомості про вартість страхування; - договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; - рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); - виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
Декларант 07.09.2022 надав митниці наступні додаткові документи: - лист компанії «SHANDONG ZIDA STEEL CO., LTD» від 06.11.2021; - лист-роз`яснення декларанта ФОП ОСОБА_1 від 06.09.2022 №06/09/22-1.
Рішенням про коригування митної вартості товарів №UA110000/2022/000030/2 від 07.09.2022 скориговано заявлену позивачем митну вартість товарів за резервним методом визначення митної вартості за одиницю товару, а саме: труби безшовні з нелегованої вуглецової сталі, холоднодеформовані, круглого поперечного перерізу, без різьби, фітінгів та теплової ізоляції, загального призначення Холоднокатані сталеві труби диаметром 32 мм, товщина стінки 7 мм, марка сталі 45, довжина 4080 мм-10,388 т. Країна виробництва: Китай, СN.

Розрахована декларантом митна вартість товару становила 13 840,26 USD 506 118,75 грн. (курс валюти станом на момент подання декларації 36,5686 доларів)).Внаслідок дій відповідача у вигляді коригування митної вартості загальна вартість товару склала 17 164,42 USD.

Митним органом було повідомлено, що митна вартість оцінюваних товарів скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості 2 г) резервним методом, згідно з положеннями ст. 64 МК України.

Позивач вважає оскаржуване рішення і картку відмови протиправними та такими, що підлягають скасуванню, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу, встановлені ч. 1 ст. 7 Митного кодексу України.

Згідно п. 23, п. 24. ч. 1 ст. 4 МК України митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

За приписами ч. 1 ст. 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів ст.ст. 49,50 МК України).

За частинами 1, 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 статті 58 цього Кодексу.

Приписами ст. 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Згідно п.1 ч.4 ст.54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч.6 ст.54 МК України Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; еподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

За змістом вищенаведених норм митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей.

При проведенні консультації, повідомляючи позивача про необхідність надати додаткові документи, митний орган не обґрунтував вимоги щодо їх надання, узгоджуючи таке надання документів з правовідносинами, які склалися між позивачем і його контрагентом.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (ч. 3 ст. 54 МК України).

Згідно ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Частиною 2 ст. 55 МК України визначено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ч.1 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч. 2 ст. 57 МК України).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч. 3 ст. 57 МК України).

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч. 6 ст. 57 МК України).

Відповідно до п. 4 ст. 57 МК України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п. 2 ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України.

При цьому, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 та 60 цього Кодексу. Під час консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Згідно ч. 8 ст. 57 МК України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:

1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:

а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;

б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);

в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;

4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відсутність в рішенні про коригування митної вартості товарів інформації з належним обґрунтуванням того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

Також судом до уваги приймається правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17, відповідно до якої у рішенні про коригування заявленої митної вартості товарів, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначені митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

В даному рішенні про коригування митної вартості товарів такі відомості відсутні.

Суд не погоджується із зауваженнями відповідача у направленому позивачу повідомленні, виходячи з наступного.

Твердження Митниці про ненадання Специфікації спростовуються матеріалами справи.

Як вже було зазначено вище сторони додатковою угодою №2-1 від 03.10.2019 до контракту №20190903 від 02.09.2019 змінили «Специфікацію» на «Проформ інвойс», а тому витребування саме Специфікації є безпідставним.

З проформи інвойс №ЕМ20220214 від 14.02.2022 вбачається зобов`язання продавця поставити товар: холоднокатані стальні труби (сталь 45) , в кількості 10.388 тони на загальну вартість 11 115,16 доларів США.

З огляду на викладене, твердження відповідача про ненадання декларантом Специфікації не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Крім того, на переконання суду є хибними і твердження митного органу стосовно надання декларантом до митного контролю задекларованої партії товару двох примірників додаткової угоди від 03.10.2019 №2-1, але різного змісту, оскільки помилкове надання зайвого документу, не може стати підставою для коригування митної вартості товару.

Стосовно тверджень митного органу, що в наданій до митного оформлення проформі-інвойсі від 14.02.2022 №EM20220214 вказано умови поставки CIF, без зазначення географічного пункту, що не дає можливості перевірити повноту включення до складу заявленої митної вартості товару усіх її складових, то з цього приводу суд зазначає, що проформа-інвойс це попередній інвойс, існує для узгодження ціни, обсягу поставки тощо і тільки після його затвердження складається комерційний інвойс.

Тож, зазначення в проформі-інвойсі умов поставки CIF, без зазначення географічного пункту не може вважатися невідповідністю умовам поставки.

Стосовно тверджень відповідача відносно відмінності назв Продавця у контракті від 02.09.2019 №20190903, у проформі-інвойсі від 14.02.2022 №EM20220214 та комерційному інвойсі від 01.07.2022 №1-4, то з цього приводу слід зазначити, що до матеріалів справи позивачем надано лист Shandong Zida Steel Co., Limited від 06.11.2021, згідно із яким повідомляється, що компанія змінила англійську транскрипцію свого найменування з Shandong Zida Steel Group Co. на Limited на Shandong Zida Steel Co., Limited, адреса компанії, засновники, керівництво та юридичні дані залишаються без змін, компанія продовжує виконання власних зобов`язань по усім укладених договорам.

Таким чином, судом не встановлено, матеріалами справи не підтверджено, що поставка товару здійснюється на виконання посередницького зовнішньоекономічного контракту, не підтверджена наявність та сплата комісійних, посередницьких послуг, тобто не підтверджена наявність впливу на рівень митної вартості товару.

Щодо не відповідності платіжного доручення, то знову ж таки слід наголосити на тому, що листом Shandong Zida Steel Co., Limited від 06.11.2021 було повідомлено про зміну транскрипції свого найменування з Shandong Zida Steel Group Co. на Limited на Shandong Zida Steel Co., Limited та відкриття додаткового рахунку, то ж надане платіжне доручення підтверджує факт оплати за поставлений товар в повному обсязі відповідно до зазначених Продавцем реквізитів.

Зауваження митного органу щодо ненадання до митного контролю документів, що містять відомості про вартість страхування за страховим полісом від 20.07.2022 №АJINL5024222EGGFВ687, як підстави для сумніву у повноті формування митної вартості, суд зазначає, що у відповідності до умов Контракту №20190903 від 02.09.2019, коносаменту, інвойсу, умови поставки «CIF», Gdansk, Польща, (Інкотермс 2010) .

Згідно з умовами поставки СІ, Продавець зобов?язаний за власний рахунок застрахувати вантаж у відповідності з договором купівлі-продажу та нести витрати, пов?язані з придбанням страхування. Тобто у ціну товару на умовах CIF вже включені витрати Продавця на страхування вантажу.

В якості доказу виконання Продавцем умов поставки CIF надано страховий поліс. Згідно п.10 ст. 58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: 7) витрати на страхування цих товарів.

Витрати на страхування на умовах CIF вже включені до вартості товару і незалежно від їх розміру митна вартість товару не зміниться, оскільки згідно частини 10 статті 58 МК України в даному випадку ці витрати додавати ще раз до вартості товару не потрібно. Виділення вартості страхування із загальної ціни, що була сплачена нашим підприємством за поставлений товар в окрему статтю додаткових витрат продавця чи покупця не передбачають ні чинне законодавство України, ні умови поставки CIF Правил «Інкотермс», ні умови Контракту.

Щодо здійснення експедирування товарів на митній території України.

Відповідно до заяви ТЕО від 11.07.2022 №21 до Договору від 24.01.2020 №058/ФСР, зазначено, що порт завантаження XINGANG, порт вивантаження Gdansk (PL), що в повній мірі відповідає коносаменту 219636148.

Натомість в даній заявці відсутні відомості, що на цьому етапі послуги транспортування та експедирування здійснюються ТОВ «ФСР Лоджистік Україна» за кошти ТОВ «Мінерали України».

Виходячи з наданих позивачем документів у відповідача були в наявності всі документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору.

Суд враховує правову позицію Верховного Суду у постановах від 081.0.2019 у справі №803/776/17, від 11.06.2020 у справі №815/5597/17, що декларант повинен підтвердити лише ті факти, які пов`язані з витратами (складовими), які входять до митної вартості товару відповідно до умов поставки. Натомість, у тому випадку, коли відповідач стверджує, що декларантом понесені додаткові витрати, що впливають на митну вартість товару, він повинен довести наявність цих фактів.

В даному випадку відповідачем наявність цих фактів не підтверджена.

Крім того, митний орган не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Частиною 1 ст. 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, що за подання вказаного адміністративного позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 4 962,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №364 від 10.11.2022.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено повністю, сплачений судовий збір в сумі 4 962,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Виробниче об`єднання «Мінерали України» до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування рішень - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA110000/2022/000030/2 від 07.09.2022, прийняте Дніпровською митницею.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110110/2022/000229 від 07.09.2022, видану Дніпровською митницею.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Виробниче об`єднання «Мінерали України» () за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці () сплачені позивачем судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 4 962 грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені ст. 295 КАС України.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А. Ю. Рищенко