Справа № 320/6383/19
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2020-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

03 грудня 2020 року № 320/6383/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Горобцової Я.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправними та скасувати вимоги відповідача про сплату боргу (недоїмки) № Ф-7405-17У від 23.08.2018 на суму 16 815, 79 грн., № Ф-7405-17У від 06.02.2019 на суму 18 276, 72 грн. та № Ф-7405-17У від 13.08.2019 на суму 40 600, 87 грн.

Ухвалою суду від 25.11.2019 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з проведенням судового засідання, яке було призначено на 17.12.2019.

17 грудня 2019 року учасники справи, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не з`явилися.

Від позивача до суду повернувся конверт з повісткою до суду щодо розгляду справи, яка призначена на 17.12.2019 (поштове відправлення № 007) з позначкою відділу поштового зв`язку «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язок щодо пересилання поштового відправлення (адресат відсутній)».

Разом з тим, на електронну адресу суду від позивача надійшло клопотання від 17.12.2019 (вх. № 35130/19) про відкладення розгляду справи у зв`язку із неможливістю прибуття представника позивача в судове засідання 17.12.2019.

Від відповідача 17.12.2019 до суду надійшов відзив на позовну заяву.

17 грудня 2019 року розгляд справи відкладено на 16.01.2020.

28 грудня 2019 року від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

16 січня 2020 року розгляд справи відкладено на 18.02.2020. Разом з тим в матеріалах справи відсутні будь-які відомості про отримання позивачем повістки про виклик до суду на 16.01.2020.

18 лютого 2020 року в судове засідання сторони, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи не з`явилися. Разом з тим, від позивача до суду повернувся конверт з повісткою до суду щодо розгляду справи, яка призначена на 18.02.2020 (поштове відправлення № 746) з позначкою відділу поштового зв`язку «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язок щодо пересилання поштового відправлення (адресат відсутній)».

Будь-яких пояснень, заяв чи клопотань ані від позивача, ані від його представника до суду не надійшло. Розгляд справи відкладено на 17.03.2020.

17 березня 2020 року в судове засідання сторони, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи не з`явилися. Від відповідача 17.03.2020 на електронну адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Від позивача до суду повернувся конверт з повісткою до суду щодо розгляду справи, яка призначена на 17.03.2020 (поштове відправлення № 333) з позначкою відділу поштового зв`язку «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язок щодо пересилання поштового відправлення (адресат відсутній)». Розгляд справи відкладено на 21.04.2020.

21 квітня 2020 року в судове засідання сторони, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи не з`явилися. Від відповідача 21.04.2020 на електронну адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка про виклик до суду направлялася позивачеві на адресу, вказану у позові рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

У зв`язку із тривалим ненадходженням до суду рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення 28.04.2020 судом самостійно здійснено пошук вказаного поштового відправлення. Із офіційних даних, розміщених на веб-порталі ПАТ «Укрпошта» за пошуком вищевказаного поштового відправлення № 356 встановлено, що відправлення 31.03.2020 не вручено під час доставки з позначкою: «інші причини», тобто не було отримано адресатом з незалежних від суду причин.

В подальшому від позивача до суду повернувся конверт з повісткою до суду щодо розгляду справи, яка призначена на 21.04.2020 (поштове відправлення № 356) з позначкою відділу поштового зв`язку «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язок щодо пересилання поштового відправлення (адресат відсутній)». Розгляд справи відкладено на 04.06.2020.

04 червня 2020 року в судове засідання сторони, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи не з`явилися. Будь-яких пояснень, заяв чи клопотань до суду не надійшло. Від позивача повернувся конверт з повісткою до суду щодо розгляду справи, яка призначена на 04.06.2020 (поштове відправлення № 907) з позначкою відділу поштового зв`язку «не проживає». Розгляд справи відкладено на 21.07.2020.

У зв`язку із перебуванням судді у відпустці розгляд справи, призначеної на 21.07.2020 відкладено до 08.09.2020. Разом з тим, від позивача до суду повернувся конверт з повісткою до суду щодо розгляду справи, яка призначена на 21.07.2020 (поштове відправлення № 672) з позначкою відділу поштового зв`язку «за зазначеною адресою не проживає».

08 вересня 2020 року в судове засідання сторони, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи не з`явилися. Від відповідача 08.09.2020 на електронну адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка про виклик до суду направлялася позивачеві на адресу, вказану у позові рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

У зв`язку із тривалим ненадходженням до суду рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення 08.09.2020 судом самостійно здійснено пошук вказаного поштового відправлення. Із офіційних даних, розміщених на веб-порталі ПАТ «Укрпошта» за пошуком вищевказаного поштового відправлення № 156 встановлено, що відправлення 14.08.2020 не вручено під час доставки з позначкою: «інші причини», тобто не було отримано позивачем з незалежних від суду причин.

В подальшому від позивача до суду повернувся конверт з повісткою до суду щодо розгляду справи, яка призначена на 08.09.2020 (поштове відправлення № 156) з позначкою відділу поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою». Розгляд справи відкладено на 20.10.2020.

20 жовтня 2020 року в судове засідання сторони, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи не з`явилися. Будь-яких пояснень, заяв чи клопотань до суду не надійшло. Від позивача повернувся конверт з повісткою до суду щодо розгляду справи, яка призначена на 20.10.2020 (поштове відправлення № 227) з позначкою відділу поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою». Розгляд справи відкладено на 03.12.2020.

03 грудня 2020 року в судове засідання сторони, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи не з`явилися. Будь-яких пояснень, заяв чи клопотань до суду не надійшло. Від позивача повернувся конверт з повісткою до суду щодо розгляду справи, яка призначена на 03.12.2020 (поштове відправлення № 384) з позначкою відділу поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

В силу вимог частини одинадцятої статті 126 КАС України, у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Суд звертає увагу, що ухвала про відкриття провадження у справі, а також повістки про виклик до суду із зазначенням дати, часу і місця проведення судових засідань, надсилались позивачеві за адресою, вказаною ним у позовній заяві, в його паспорті серії НОМЕР_1 та Виписці з ЄДР юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та на сайті Міністерства юстиції України пошук в ЄДР (адреса сайту в Інтернеті https://usr.minjust.gov.ua/content/free-search/person-result), а саме: АДРЕСА_1 .

Водночас будь-яких доказів на підтвердження обставин та причин поважності неприбуття до суду в призначений для розгляду справи день та час позивач суду не надав, як і не забезпечив явку уповноваженої ним особи для захисту його прав та інтересів в суді.

У зв`язку із наведеними обставинами суд констатує повторне неприбуття без поважних причин у судове засідання позивача (його уповноваженого представника).

Частиною першою статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин.

Відповідно до частини першої статті 42 КАС України, учасниками справи є сторони, треті особи.

Частиною першою статті 46 КАС України передбачено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

В силу вимог частини п`ятої статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані, зокрема перед усім іншим, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Статтею 205 КАС України врегульовано питання розгляду справи у випадку неявки у судове засідання сторін та їхніх представників за умови належного повідомлення їх судом про дату, час та місце проведення судового засідання.

Вичерпні підстави для відкладення розгляду справи передбачені частиною другою статті 205 КАС України, а частиною третьою цієї статті передбачені наслідки неявки учасника справи або його представника у судове засідання, за умови їх належного повідомлення про дату проведення судового розгляду.

Суд наголошує, що у випадку виникнення об`єктивних причин неможливості здійснення представницьких функцій в обсягах та на умовах, передбачених законом, позивач

повинен забезпечити у судове засідання явку іншого представника, чого останнім зроблено не було упродовж дев`яти судових засідань поспіль.

Відносно визнання поважності причин неявки позивача (представника) у судове засідання, то обов`язок суду полягає лише у перевірці причин такої неявки. При встановлені їх поважності допускається відкладення розгляду справи. Чинним законодавством не передбачено переліку таких причин або обставин, а отже, їх визначення залишається на розсуд суду. Поважними причинами визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно здійснювати процесуальні дії. До таких відноситься хвороба, перебування на військовій службі, тощо.

Обставини неможливості забезпечити явку уповноваженого представника позивача в судове засідання взагалі не підтверджені жодними документальними доказами.

Розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін без участі позивача суд вважає перешкодою для ухвалення законного рішення, оскільки відповідно до постанови Верховного Суду від 12.11.2019, скасовуючи рішення першої та апеляційної інстанції Верховний Суд зобов`язав суд першої інстанції, у межах даного провадження, при оцінці податкових наслідків господарських операцій не обмежуватися встановленням лише формальних умов застосування платником податкових норм шляхом подання первинних документів, що за формою та змістом відповідають законодавчим вимогам, а з урахуванням доводів податкового органу дослідити фактичні правовідносини учасників поставок, перевірити дійсний рух активів у процесі виконання операцій та встановити зв`язок складених первинних документів з реальними фактами господарської діяльності.

Як зазначив Верховний Суд у цій постанові, суд повинен надати належну правову оцінку доводам позивача та відповідача, якими вони мотивують свою правову позицію у справі, оцінити представлені учасниками провадження докази у сукупності й взаємозв`язку та надати належне обґрунтування щодо причин відхилення певних доказів, надання переваги тим чи іншим доводам або доказам.

Статтею 17 Конвенції про захист прав людини і основних свобод 1950 року, зловживання правом визначається як діяльність або дії, спрямовані на скасування прав і свобод, визнаних у Конвенції, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено Конвенцією. Наслідком подання індивідуальної скарги у Європейський суд з прав людини при зловживанні правом на її подачу, є визнання скарги неприйнятною (стаття 35 Конвенції). Таким чином, Європейський суд запровадженням практики нерозгляду заяв звернув увагу на необхідність: по-перше, дисциплінувати скаржників; по-друге, надав приклад застосування положень Конвенції щодо недобросовісних суб`єктів звернення.

Також Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Варбанов проти Болгарії» (Varbanov v. Bulgaria), № 31365/96, пункт 36, ECHR 2000-X) відмітив, «що право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та мати розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями».

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» Суд зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово акцентував, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу «сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки».

Відповідальність за швидке здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на державні судові органи. Однак, розумність тривалості судового провадження залежить не тільки від складності справи, її обставин та предмета спору, але і поведінки сторін.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України», нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції.

Отже, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, у відповідності до вимог частини першої статті 45 КАС України, учасники судового розгляду та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

В свою чергу, відповідно до частини п`ятої статті 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, враховуючи повторне неприбуття позивача, належним чином повідомленого про розгляд справи, а також не повідомлення ним про причини такої неявки, неможливості забезпечити повний та об`єктивний розгляд справи за наявними матеріалами, враховуючи предмет позову та його підстави, висновки Верховного Суду щодо додаткового дослідження доказів, суд вважає за необхідне залишити позов без розгляду.

Керуючись статтями 126, 205, 240, 242-243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги, - залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України до початку функціонування ЄСІТС апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Я.В. Горобцова