Справа № 420/1366/23
Суддя: Стефанов С.О.
Дата ухвалення: 2023-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1366/23
УХВАЛА
10 лютого 2023 року м. Одеса
Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стефанова С.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди, -
До Одеського окружного адміністративного суду 24 січня 2023 року надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області, в якому позивачка просить:
- визнати протиправними дії ГУ ДПС в Одеській області щодо відмови у вжитті заходів реагування на її заяви від 06.08.2021 року та від 25.12.2022 року;
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 26 січня 2023 року вказаний позов було залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви.
Так у вказаній ухвалі було судом зазначено, що згідно п. 4, 5, 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:
1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;
2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;
3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;
4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;
5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;
6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч.1 ст.5, 245 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.
При цьому, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.
В порушення ч. 5 ст. 160 КАС України позивачкою у позові не було обґрунтовано які саме права, свободи та інтереси позивачки порушено оскаржуваними діями суб`єкта владних повноважень.
Таким чином, позивачці слід було навести обґрунтування у чому полягає порушення саме її прав у спірних правовідносинах.
У порушення п.3 ч.5 статті 160 КАС України, відсутній обґрунтований розрахунок суми, що стягується (моральна шкода).
Пунктом 3 Постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 р. № 4 (далі - Постанова) встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.
Пунктами 4,5 Постанови визначено, що у позовній заяві про відшкодування моральної шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, яким неправомірними діями чи бездіяльністю заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами підтверджується. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суди, зокрема, повинні з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить.
Розглянувши зазначену вимогу позивача, суд дійшов висновку, що у позовній заяві відсутнє обґрунтування та підтвердження факту заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру.
На підставі вищевикладеного в ухвалі Одеського окружного адміністративного суду від 26 січня 2023 року суддя зазначив, що недоліки позовної заяви повинні бути усунені шляхом надання до суду позовної заяви, оформленої відповідно до приписів ст.160 КАС України, зокрема, із зазначенням у чому полягає порушення прав позивачки у спірних правовідносинах, обґрунтованого розрахунку суми, що стягується (моральної шкоди) та доказів сплати судового збору у розмірі встановленого законом.
30 січня 2023 року від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви (вхід. № ЕП/2826/23), в якій останній просив повідомити точну суму судового збору, яка підлягає сплаті за подання позовної заяви ОСОБА_1 .
У зв`язку з чим, ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2023 року продовжено ОСОБА_1 процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів з дня отримання копії даної ухвали.
У вказаній ухвалі, суддя, зокрема, наголосив позивачці, що недоліки позовної заяви повинні бути усунені шляхом надання до суду позовної заяви, оформленої відповідно до приписів ст.160 КАС України, зокрема, із зазначенням у чому полягає порушення прав позивачки у спірних правовідносинах, обґрунтованого розрахунку суми, що стягується (моральної шкоди) та оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 1073,60 грн.
08 лютого 2023 року на виконання ухвали Одеського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2023 року від позивачки надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви (вхід. № 3761/23), до якої додано лише квитанцію про сплату судового збору на суму 1073,60 грн. В зазначеній заяві позивачка просить відкрити провадження у справі.
Разом з тим, позивачкою до суду не надано позовної заяви, оформленої відповідно до приписів ст.160 КАС України, зокрема, із зазначенням у чому полягає порушення прав позивачки у спірних правовідносинах та обґрунтованого розрахунку суми, що стягується (моральної шкоди), як було визначено ухвалами суду від 26.01.2023 року та від 01.02.2023 року.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що станом на 10 лютого 2023 року вимоги ухвал Одеського окружного адміністративного суду від 26.01.2023 року та від 01.02.2023 року не виконані, недоліки позовної заяви не усунуті.
Так, ЄСПЛ у пунктах 37 та 38 рішення від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України" зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.
Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Згідно з ч. 5 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Дана норма для суду є імперативною, розширеному тлумаченню не підлягає.
За таких обставинах, в силу п.1 ч.4 ст.169 КАС України, позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди слід визнати неподаним та повернути позивачу.
Відповідно до частини восьмої статті 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Керуючись ст.169, 243, 248 КАС України, суд,
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди - повернути позивачу.
Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя С.О. Стефанов