Справа № 560/6652/22
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2023-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/6652/22

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Гнап Д.Д.

Суддя-доповідач - Біла Л.М.

08 лютого 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Гонтарука В. М. Матохнюка Д.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Хмельницької митниці на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2022 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «Турфлора» до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

у червні 2022 року приватне підприємство "Турфлора" звернулося в суд з позовом до Хмельницької митниці, про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови у прийнятті митної декларації.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2022 року позов задоволено, а саме:

- визнано протиправним та скасовано рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA400000/2022/000034/2 від 25.03.2022;

- визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Хмельницької митниці № UA400040/2022/000215.

Стягнуто на користь позивача судовий збір.

Не погодившись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій з підстав порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати оскаржене рішення та прийняти нове про відмову в задоволенні прозову.

В обґрунтування своєї позиції митний орган зазначив, що в результаті порівняння рівня митної вартості, заявленої у митній декларації № UA400040/2022/006140 від 25.03.2022 року з рівнем цінової інформації, наданої Асоціацією фруктово-овочевих, квітково-рослинних імпортерів, виробників, експортерів сільськогосподарських та інших товарів, виявлено наступне: товар "гвоздики", країна походження Туреччина, заявлений рівень митної вартості - 0,78 дол. США/кг, рівень цін доведений згідно Меморандуму - 2,4 дол. США / кг. Разом із тим вказує, що оформлення подібних товарів (гвоздики свіжої з Туреччини) протягом 2022 року здійснювалися за рівнем митної вартості 2,4 2,41 дол. США / кг. Зазначає, що сумніви щодо "дійсної вартості товарів" також підтверджуються порівнянням цін згідно з поданого до митного оформлення рахунку-фактури з цінами на аналогічні товари в Туреччині та Україні згідно з інформацією з Інтернет - ресурсів. Крім того, зазначає, що в документах, поданих до митного оформлення, містилися розбіжності, зокрема, у частині вартості товару в турецьких лірах, зазначеній у графі 31 копії митної декларації країни відправлення 96999,48 TL та наданому до митного оформлення електронному рахунку разом із копією митної декларації країни відправлення (е-Fatura) 96931,81 TL. Відтак, митну вартість визначено резервним методом, джерелом числового значення митної вартості є інформація щодо вартості подібних товарів, оформлених за митною декларацією від 26.01.2022 № UA100320/2022/381149.

Відповідач вказує, що оскаржуване рішення та картка відмови винесені на підставах, у межах повноважень та у спосіб, визначений нормами Митного кодексу України та інших підзаконних нормативних актів та з урахуванням усіх обставин, що мають значення для їх прийняття.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, у якому він підтримав свою правову позицію та просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Оскільки предметом оскарження є рішення суду першої інстанції ухвалене у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження у відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що Приватне підприємство "Турфлора" є юридичною особою; види діяльності: 46.22 Оптова торгівля квітами та рослинами (основний).

30 вересня 2015 року між приватним підприємством "Турфлора" (покупець) та компанією "BERFIN TARIM TURIZM TASIMACILIK INSAAT ITHALAT VE IHRACAT TICARET SANAYI LTD. STI" (продавець) укладено зовнішньоекономічний договір (контракт) № 4, відповідно до пункту 1.1. якого продавець зобов`язується поставляти, а покупець отримувати та оплачувати товари за цінами та відповідно до умов контракту. Товари зрізи живих квітів (гвоздика, гербера), цитруси (апельсини, мандарини, лимони), фрукти (яблука, груші, виноград і т. д.), овочі (помідори, огірки, цукіні, кабачки, перець і т. д.).

Згідно з умовами контракту вартість та кількість товару визначається відповідно до інвойсу за кожну партію товару (пункт 1.2. контракту); асортимент і кількість товарів, що поставляються відповідно до цього контракту, визначаються замовленням покупця для певної поставки, надісланим по факсу або електронною поштою (пункт 2.1. контракту); грошова одиниця цін на товари і платежі долар США (пункт 2.2. контракту); продавець доставляє товар на умовах Інкотермс 2000 СРТ - Старокостянтинів, Україна (пункт 5 контракту); датою поставки вважається дата оформлення вантажної митної декларації (пункт 5.4. контракту); товар супроводжується такими документами: інвойс, CMR, відвантажувальна специфікація, фіто-карантинний сертифікат (пункт 5.5. контракту).

Додатковою угодою № 1 від 20 листопада 2020 року внесено зміни до контракту № 4 від 30 вересня 2015 року, а саме: продавець зобов`язується поставляти зрізи живих квітів, цитруси, фрукти, овочі, городні рослини, кімнатні рослини у горщиках на умовах цього контракту; найменування, вартість і кількість товару визначається згідно з інвойсом на кожну партію товару (пункт 1.1. контракту); контракт діє до 31 грудня 2023 року (пункт 10.6. контракту).

На виконання умов зазначеного контракту та додаткової угоди до нього продавець поставив покупцю товар, вказаний в інвойсі № BRF019 від 21.03.2022 на загальну суму 6570,00 доларів США, а саме: ST. Carnartion (гвоздика "стандарт") - 262800 шт., маса брутто 9490,00 кг, маса нетто 8395,00 кг, 730 коробок, ціна - 0,025 USD, вартість - 6570,00 USD.

Згідно з пунктом 5 контракту на умовах СРТ (ІНКОТЕРМС 2010) та інвойсу від № BRF019 від 21.03.2022 продавець поставив покупцю товар на суму 6570,00 доларів США.

З метою здійснення митного контролю та митного оформлення товару декларант подав до Хмельницької митниці електронну митну декларацію № UA400040/2022/006140, в якій визначив митну вартість товару, що імпортується, за основним методом, за ціною зовнішньоекономічного контракту № 4 від 30.09.2015 року.

До митної декларації № UA400040/2022/006140 декларант подав наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) № BRF019 від 21.03.2022 року; автотранспортна накладна CR 026591 від 21.03.2022 року; декларація про походження товару № BRF019 від 21.03.2022 року; книжка МДП (TIR carnet) TХ.85075581 від 21.03.2022 року; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 04.01.2022 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаткова угода 1 від 20.11.2020 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаткова угода 2 від 15.04.2021 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Доповнення 3 від 25.11.2021 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення № 4 від 30.09.2015 року; договір про надання послуг митного брокера № 4 від 05.01.2021 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами № 8286034 від 25.03.2022 року; заява підприємства, подання якої передує митному оформленню товарів і транспортних засобів № 2045/ЗЕД/7.26-28-01 від 25,03.2022 року; копія митної декларації країни відправлення № 22070100ЕХ00007055 від 21.03.2022 року.

Під час перевірки правильності визначення митної вартості товару за митною декларацією № UA400040/2022/006140 від 25.03.2022 року відповідачем встановлена невідповідність заявленої митної вартості товару вимогам Меморандуму про взаєморозуміння та співробітництво, укладеного між Держмистлужбою та громадською спілкою "Асоціація фруктово-овочевих, квітково-рослинних імпортерів, виробників, експортерів сільськогосподарських та інших товарів", на виконання якого на FTP-сервері публікується цінова інформація на окремі товари: товар "гвоздики" (код згідно з УКТ ЗЕД ), країна походження Туреччина, заявлений рівень митної вартості - 0,78 дол. США / кг, рівень цін доведений згідно Меморандуму - 2,4 дол. США / кг. Разом із тим вказує, що оформлення подібних товарів (гвоздики свіжої з Туреччини) протягом 2022 року здійснювалися за рівнем митної вартості 2,4 2,41 дол. США / кг.

Також встановлено розбіжність у документах, поданих до митного оформлення, зокрема у частині вартості товару в турецьких лірах, зазначеній у графі 31 копії митної декларації країни відправлення 96999,48 TL та наданому до митного оформлення електронному рахунку разом із копією митної декларації країни відправлення (е-Fatura) 96931,81 TL.

На звернення відповідача про необхідність подання додаткових документів, позивач надав: виписку з бухгалтерської документації; листи відправника від 25.03.2022 року про підтвердження ціни на відправлений до приватного підприємства Турфлора товар на умовах контракту № 4 від 30.09.2015 року; звіт по вартості Хмельницької торгово-промислової палати № 22-05/211 від 25.03.2022 року; прайс-лист виробника товару б/н від 04.01.2022 року.

Розглянувши подані документи, відповідач надіслав позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA400040/2022/000215 та прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UA400000/2022/000034/2.

Вважаючи оскаржувані рішення протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, які містять повну інформацію про митну вартість та її складові.

Колегія суддів погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Згідно зі ст.49 Митного кодексу України (далі - МК України) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ч.1 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Частиною 5 ст. 54 Митного кодексу України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Отже, чинне законодавство покладає обов`язок доведення заявленої митної вартості товару на декларанта. При цьому митний орган, у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою або суперечливістю поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено тощо.

Так, позивач надав усі документи, наведені у частині другій статті 53 Митного кодексу України, які містили числові показники ціни товару, а саме: рахунок-фактура (інвойс) № BRF019 від 21.03.2022 року; автотранспортна накладна CR 026591 від 21.03.2022 року; декларація про походження товару № BRF019 від 21.03.2022 року; книжка МДП (TIR carnet) TХ.85075581 від 21.03.2022 року; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 04.01.2022 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаткова угода 1 від 20.11.2020 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаткова угода 2 від 15.04.2021 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Доповнення 3 від 25.11.2021 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення № 4 від 30.09.2015 року; договір про надання послуг митного брокера № 4 від 05.01.2021 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами № 8286034 від 25.03.2022 року; заява підприємства, подання якої передує митному оформленню товарів і транспортних засобів № 2045/ЗЕД/7.26-28-01 від 25,03.2022 року; копія митної декларації країни відправлення № 22070100ЕХ00007055 від 21.03.2022 року.

Митний орган зазначив, що підставою для витребовування у позивача додаткових документів для підтвердження числових значень митної вартості товару, задекларованого в митній декларації № UA400040/2022/006140, слугувала: наявність розбіжностей у документах, поданих до митного оформлення, зокрема у частині вартості товару в турецьких лірах, зазначеній у графі 31 копії митної декларації країни відправлення 96999,48 TL, та наданому до митного оформлення електронному рахунку разом із копією митної декларації країни відправлення (е-Fatura) 96931,81 TL, а також наявність невідповідностей заявленої митної вартості товару вимогам Меморандуму про взаєморозуміння та співробітництво, укладеного між Держмитслужбою та громадською спілкою "Асоціація фруктово-овочевих, квітково-рослинних імпортерів, виробників, експортерів сільськогосподарських та інших товарів", на виконання якого на FTP-сервері публікується цінова інформація на окремі товари, та інформації про митну вартість подібних товарів.

Аргументуючи свою позицію відповідач вказує на розбіжності у доданих до митної декларації документах, а саме у частині вартості товару в турецьких лірах, зазначеній у графі 31 копії митної декларації країни відправлення 96999,48 TL, та наданому до митного оформлення електронному рахунку разом із копією митної декларації країни відправлення (е-Fatura) 96931,81 TL.

Відповідно до контракту № 4 від 30 вересня 2015 року та додаткової угоди № 1 від 20 листопада 2020 року до цього контракту, сторони погодили, що ціна товару, що підлягає поставці, встановлюється в доларах США та зазначається у інвойсі (пункти 1.2., 2.2. контракту).

У митній декларації країни погодження товару ціна зазначена в національній валюті країни відправлення - Туреччини (турецька ліра). Згідно з розрахунком конвертування валюти щодо поданої митної декларації турецької ліри до долара, числові значення підтверджують відповідність заявленої митної вартості товарів.

Отже, судом першої інстанції зроблено обґрунтований висновок, що вартість товару, яка зазначена в інвойсі у валюті долара США відповідала вартості товарів у митній декларації країни відправлення, зазначеній у турецькій лірі. При цьому назва товарної позиції в інвойсі відповідає опису товару в поданій відповідачу митній декларації.

Поряд з цим, є необґрунтованим посилання відповідача на Меморандум про взаєморозуміння та співробітництво, укладений між Держмистлужбою та громадською спілкою "Асоціація фруктово-овочевих, квітково-рослинних імпортерів, виробників, експортерів сільськогосподарських та інших товарів", як на підставу для висновку про недостовірність відомостей щодо митної вартості товарів (квітів), придбаних позивачем у компанії "BERFIN TARIM TURIZM TASIMACILIK INSAAT ITHALAT VE IHRACAT TICARET SANAYI LTD. STI" на підставі зовнішньоекономічного контракту № 4, оскільки за змістом пункту 4 частини шостої статті 54 Митного кодексу України лише документально підтверджена офіційна інформація митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості може бути підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою митною вартістю.

Щодо доводів відповідача з приводу того, що підставою для коригування митної вартості товару слугувало спрацювання системи управління ризиками, варто зазначити, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі митного органу більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів.

Відповідно до частини сьомої статті 54 Митного кодексу України, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, згідно з частиною першою статті 57 Митного кодексу України, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Разом із тим, відповідно до положень статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Для митного оформлення імпортованого товару позивач надав документи, що передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої та п`ятої статті 58 Митного кодексу України.

При цьому, неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

У свою чергу відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей в частині вартості товару, ознак підробки або відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена за ці товари.

Колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості подібних товарів не може вважатися заниженням митної вартості і не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару, та не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

До такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 18 серпня 2021 року у справі № 821/1050/17.

Так, митна декларація, яку відповідач використав (від 26.01.2022 № UA100320/2022/381149), як підставу для визначення спірним рішенням митної вартості квітів, придбаних позивачем у компанії BERFIN TARIM TURIZM TASIMACILIK INSAAT ITHALAT VE IHRACAT TICARET SANAYI LTD. STI відповідно до контракту № 4 від 30 вересня 2015 року, стосується іншого постачальника товару. При цьому, відповідачем не доведено, що умови поставки в обох деклараціях і товар є ідентичними.

Згідно з висновком Верховного Суду, який відповідає сталій практиці, викладений у постановах від 09.10.2018 року у справі № 826/24835/15, від 24.01.2019 року у справі № 820/636/17, від 21.01.2020 року у справі № 812/2336/14, від 13.02.2020 року у справі 810/1175/16, від 26 січня 2021 року у справі № 826/13892/16, відповідно до якого інформація про вищу митну вартість ідентичних товарів не є перешкодою для визначення митної вартості товару на підставі укладеного між сторонами договору, оскільки в інформаційній базі відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо можливих судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення.

З огляду на викладене, оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення прийняті митним органом без урахування усіх обставин та без дотриманням норм чинного законодавства.

З урахуванням наведеного, рішення Хмельницької митниці від 25.03.2022 року № UA400000/2022/000034/2 про коригування митної вартості товарів та картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA400040/2022/000215 є протиправними та підлягають скасуванню.

Таким чином, доводи апеляційної скарги спростовуються встановленими у справі обставинами.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 та статті 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Хмельницької митниці залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

Головуючий Біла Л.М.

Судді Гонтарук В. М. Матохнюк Д.Б.