Справа № 420/8777/22
Суддя: Танасогло Т.М.
Дата ухвалення: 2023-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2023 р.м.ОдесаСправа № 420/8777/22
Головуючий в 1 інстанції: Радчук А.А.

рішення суду першої інстанції прийнято у

м. Одеса, 19 вересня 2022 року

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Танасогло Т.М.,

суддів: Бітова А.І., Градовського Ю.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року у справі за позовом Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі,-

В С Т А Н О В И В :

У червні 2022 року Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області (позивач, УЖКГ Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області) звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, в якому позивач просить визнати протиправним та скасувати Висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-11-10-002482-а від 15.06.2022.

В обґрунтування позову вказав, що оскаржуваний висновок є необґрунтованим, незаконним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки в ході проведення моніторингу закупівель відповідачем не було встановлено порушення, яке має негативний вплив для бюджету, у спірному висновку не зазначено щодо неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, не встановлено обставин що створюють загрозу корупційним діям та зловживанням з боку учасників торгів. З огляду на вищезазначене, висновок Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Житомирській області, в якому встановлено недотримання Позивачем вимог Закону України «Про публічні закупівлі», є протиправним та підлягає скасуванню. До того ж, позивачем були надані обґрунтовані відповіді з додаванням підтверджуючих документів на всі запити Північного офісу Держаудитслужби, проте відповідачем не прийняті до уваги пояснення.

Відповідач проти позову заперечував.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року, адміністративний позов Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано Висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-11-10-002482-а від 15.06.2022 року, а також стягнуто судові витрати.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на зазначене рішення подано апеляційну скаргу, у якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В обґрунтування скарги апелянт зазначає, що моніторинг процедури закупівлі відповідачем було проведено законно та правомірно. Висновок за результатами проведеного моніторингу є обґрунтованим та законним, оскільки за наслідками проведеного моніторингу встановлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: невідповідність тендерної документації вимогам Переліку формальних помилок, що виразилось у віднесенні до формальних помилок тендерної документації неповного переліку інформації у певному документі, усупереч вимогам Документації, у разі якщо така інформація повністю відображена в іншому документі, що поданий у складі тендерної пропозиції учасника, при відсутності такої помилки у наказі №710. До того ж, на думку скаржника у Висновку було зазначено конкретні заходи (варіанти поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення виявлених порушень.

30.11.2022р. (вхід.№ 19703/22) від позивача у справі до суду надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу, у якому посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника просить залишити скаргу без задоволення, а судове рішення без змін мотивуючи зокрема тим, що УЖКГ Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області діяло у відповідності та з дотриманням вимог чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановив суд першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, листом від 03.06.2022 № 003100-18/3932 Держаудитслужбою доручено офісам Держаудитслужби та їх управлінням в областях провести моніторинги процедур закупівель згідно з переліком, наведеним у додатку.

Так, Управлінню Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області доручено, зокрема, провести моніторинг процедури закупівлі ID: UA-2021-11-10-002482-а.

09.06.2022 року відповідно до наказу № 9-3 Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області розпочато моніторинг процедури закупівель UА2021-11-10-002482-а Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської областi. Предмет закупівлі: «Поточний ремонт примикань та зони автобусної зупинки по Болградському шосе у м. Ізмаїлі Ізмаїльського району Одеської області», код за ДК 021:2015: 45000000-7 (Будівельні роботи та поточний ремонт), очікуваною вартістю 1 497 200,00 гривень. Інформація про оприлюднення: UA-2021-11-10-002482-а, 10 листопада 2021 року.

Відповідно електронної системи закупівель 09.06.2022 Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області надіслано запит до Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області, в якому просило пояснити, яким чином та на підставі яких документів здійснено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат та визначено його очікувану вартість.

10.06.2022 на даний запит Управлінням житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області надана відповідь з обґрунтуванням технічних та якісних характеристик, розміру бюджетного призначення предмета закупівлі; обґрунтуванням технічних та якісних характеристик предмета закупівлі; обґрунтуванням бюджетного призначення, зміст якої детально наведено у позовній заяві та відображено у мотивувальній частині рішення суду першої інстанції.

Крім того, судом першої інстанції було встановлено, що у відповіді Позивача від 10.06.2022 було зазначено, що обґрунтування технічних та якісних характеристик предметів закупівель, розміру витрат Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області розміщує на офіційному сайті Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області за посиланням https://www.izmail-rada.gov.ua/2021-02-04-10-31-21. Додатково повідомлено, що строк дії договору закінчився 31.12.2021. Зобов`язання за договором Виконавцем виконані.

10.06.2022 Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області знов надіслано запит про надання пояснень щодо причин не оприлюднення в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, звіту про виконання договору про закупівлю.

У відповідь на запит 14.06.2022 р. Управлінням житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області повідомлено, що у замовника утворилася кредиторська заборгованість за даним договором станом на 01.01.2022, тобто Замовником ще не виконано зобов`язання за договором, тому і не оприлюднено в електронній системі звіт про виконання договору. Додано копію платіжного доручення № 521 вiд 27.05.2022 та повідомлено, що платіжне доручення знаходиться в Державній казначейській службі на опрацюванні, але проплата ще не відбулася.

За результатами проведеного моніторингу, відповідачем сформовано Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-11-10-002482-а, який було затверджено 15.06.2022 року, та згідно якого було виявлено порушення п.19 ч.2 та абз.1 ч.3 ст.22 ЗУ Про публічні закупівлі.

Вважаючи висновок відповідача від 15.06.2022 протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції, виходив з того, що відповідачем не виявлено порушень вимог законодавства у сфері закупівель під час проведення моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-11-10-002482-а, а лише встановлено невідповідність певним нормам, а також не конкретизовано у Висновку від 15.06.2022р., який є актом індивідуальної дії, яких саме заходів має вжити позивач, тобто способу усунення виявлених під час моніторингу закупівлі порушень, що свідчить про необґрунтованість Висновку, у зв`язку із чим наявними підстави для визнання його протиправним і скасування.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та обґрунтованості висновку суду першої інстанції, судова колегія виходить з наступного.

Як встановлено ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У відповідності до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (надалі - Закон № 2939-ХІІ, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Як встановлено ст.5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» (надалі Закон № 922-VIII, у редакції на час виникнення спірних правовідносин), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

В силу вимог п.14 ч.1 ст.1 Закону №922-VIII, «моніторингом процедури закупівлі» вважається аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Моніторинг закупівлі, згідно з приписами абз.1 ч.1 ст.8 Закону №922-VIII, здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи. Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Аналогічні вище згаданим положення містяться й у ст.ст.2,5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993р. №2939-ХІІ та п.п.3,7 «Положення про Державну аудиторську службу України», затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016р. №43).

Відповідно до ч.ч.6,7 ст.8 Закону № 922-VIII, за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.

Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом 3 (трьох) робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження, ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, останній має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду (ч.10 ст.8 Закону №922-VIII).

Як вбачається з дослідженого судовою колегією оскаржуваного Висновку за результатом моніторингу закупівлі № UA-2021-11-10-002482-а від 15.06.2022, предметом аналізу під час проведення моніторингу були наступні питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель, повнота відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі», дотримання вимог постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 № 710 «Про ефективне використання державних коштів», зі змінами, відповідність вимог тендерної документації вимогам законодавства у сфері закупівель, розгляд тендерних пропозицій, своєчасність надання інформації та документів у випадках, передбачених законодавством, своєчасність укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідність умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, дотримання законодавства у сфері закупівель в частині внесення змін до договору.

Під час моніторингу проаналізовані: річний план закупівель на 2021 рік Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області (далі - Замовник), оголошення про проведення відкритих торгів, тендерна документація від 10.11.2021, тендерна пропозиція переможця товариства з обмеженою відповідальністю «СМУ-56», протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 29.11.2021 № 509, повідомлення про намір укласти договір від 29.11.2021, Договір про закупівлю від 14.12.2021 № 795, додаткова угода від 21.12.2021 № 1, повідомлення про внесення змін до договору від 21.12.2021, пояснення Замовника, отримані через електронну систему закупівель 10.06.2022 та 14.06.2022, інформація з офіційного сайту Замовника за посиланням https://www.izmail rada.gov.ua/2021-02-04-10-31-21.

У розділу ІІ «Констатуюча частина» оскаржуваного Висновку зазначено:

- за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель, повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів відповідно до вимог Закону, дотримання вимог постанови № 710, розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «СМУ-56», своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених законодавством, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, дотримання законодавства у сфері закупівель в частині внесення змін до договору - порушень не встановлено;

- за результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам законодавства у сфері закупівель виявлено порушення п.19 ч.2 та абз.1 ч.3 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі».

Отже, з наведеного вбачається, що єдиним порушенням встановленим у Висновку від 15.06.2022р. №UA-2021-11-10-002482, є те, що тендерна документація не відповідає нормам п.19 ч.2 та абз.1 ч.3 ст.22 Закону, а також не враховує вимоги Наказу №710, а саме: до формальних помилок у тендерній документації віднесено «зазначення неповного переліку інформації в певному документі, усупереч вимогам Документації, у разі якщо така інформація повністю відображена в іншому документі, що наданий у складі тендерної пропозиції учасника», при відсутності вказаної помилки у «Переліку формальних помилок», затверджених Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №710.

Внаслідок встановленого порушення, контролюючий орган зазначив у своєму Висновку про відсутність механізму усунення виявленого порушення, але при цьому зобов`язав Замовника здійснити заходи направлені на недопущення в подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення вимог п.19 ч.2 та абз. 1 ч.3 ст.22 Закону, та неврахування вимог Наказу №710, та протягом 10 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про життя таких заходів.

16.06.2022 позивачем через електронну систему закупівель оприлюднена інформація про усунення порушення замовником, якою повідомлено, що уповноважена особа зобов`язується в подальшому не допускати порушення та дотримуватися норм чинного законодавства, зокрема Закону України «Про публічні закупівлі» та Переліку формальних помилок, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.07.2020 № 715/34998. Тендерна документація для закупівель була приведена у відповідність до Наказу № 710. У зв`язку з виявленими порушеннями керівництвом управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області було проведено роз`яснювальну роботу уповноваженою особою та розглядається можливість щодо підвищення рівня професійної підготовки уповноваженої особи шляхом проходження додаткового навчання з публічних закупівель (участі у семінарах, конференціях тощо).

Надаючи оцінку доводам скаржника, щодо вказаного у висновку порушення, колегія суддів зазначає, що згідно вимог п.32 ч.1 ст.1 Закону №922-VIII тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Вимоги до тендерної документації визначено статтею 22 Закону № 922-VIII, згідно з приписами ч.2 якої закріплено, що у тендерній документації зазначаються певні відомості, опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки (пункт 19).

Перелік формальних помилок затверджено наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства від 15.04.2020 р. № 710, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.07.2020 р. за № 715/34998, як головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель, (далі наказ № 710).

Як свідчить зміст розділу ІІІ тендерної документації «Інструкція з підготовки тендерних пропозицій», наданий до матеріалів справи, Замовником було наведено у вказаному опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, в якому зазначив, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформлення и тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме технічні помилки та описки.

Зокрема, до переліку описок та прикладів формальних (несуттєвих) помилок Замовник також вніс: 13. Зазначення неповного переліку інформації в певному документі, усупереч вимогам Документації, у разі якщо така інформація повністю відображена в іншому документі, що наданий у складі тендерної пропозиції учасника. Наприклад:у відомостях про учасника не зазначено індивідуальний податковий номер, проте ця інформація зазначена на фірмовому бланку документів учасника або в витягу з реєстру платників ПДВ, що наявний у складі пропозиції; у відомостях про учасника не зазначено № рахунку, відкритого в банківській установі. Проте вся інформація про відкритий рахунок зазначена на фірмовому бланку документі учасника.

Відповідачем не доведено, що зазначений Замовником перелік формальних помилок, який міститься у тендерній документації замовника суперечить вимогам Закону № 922-VІІІ.

У своєму Висновку Держаудитслужба не вказує в чому саме виявилось порушення замовником п.19 ч.2 ст.22 Закону, які відомості не були відображені, які відомості були відображені некоректно чи спотворені, тощо.

Колегія суддів вважає за доцільне також зазначити, що Законом не визначено прямої вказівки на обов`язковість включення до тендерної документації точного Переліку формальних помилок, затвердженого наказом № 710.

До того ж, допущення формальної помилки учасником не призводить до відхилення їх тендерних пропозицій, на що ґрунтовно звернув увагу суд першої інстанції.

При цьому, саме по собі зазначення неповного переліку інформації в певному документі, усупереч вимогам Документації, у разі якщо така інформація повністю відображена в іншому документі, що наданий у складі тендерної пропозиції учасника за своєю суттю є формальною помилкою, на що ґрунтовно звернув увагу суд першої інстанції у своєму рішенні.

Крім того, зазначена інформація щодо формальних (несуттєвих) помилок у тендерній документації не впливає на ціну, тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення, не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі, не пов`язана із неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції, а отже не порушує принципів здійснення публічних закупівель, що встановлені ст.5 Закону №922-VIII.

За вказаного, колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції, що висновок відповідача про невідповідність тендерної документації замовника вимогам Переліку формальних помилок, затвердженого Наказом №710, є проявом надмірного формалізму, позаяк ним не виявлено порушень вимог законодавства у сфері закупівель під час проведення моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-11-10-002482-а, а лише встановлена невідповідність певним нормам.

Також судова колегія не погоджується із доводами апелянта про обґрунтованість оскаржуваного Висновку про результати моніторингу закупівель в частині обраного органом фінансового моніторингу способу усунення позивачем виявлених в ході моніторингу порушень.

Судова колегія враховує, що Розділом ІІІ «Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020р. за №552 визначено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель п.3 повинен містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Зміст висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним ст.2 КАС України, зокрема, щодо його обґрунтованості, яка є однією з обов`язкових ознак рішення суб`єкта владних повноважень.

Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Як вбачається зі змісту спірного висновку, в його констатуючій частині відповідач зазначив, що на позивача покладається обов`язок здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому.

Однак, на переконання колегії суддів, суд першої інстанції у своєму рішенні вірно зауважив, що даний пункт висновку не має містити інформації, спрямованої на майбутні дії замовника, оскільки має встановлювати конкретне зобов`язання щодо усунення вже встановленого порушення.

Зобов`язання недопущення ймовірних порушень у майбутньому, не відповідає вимогам закону.

До того ж, як було вже зазначено вище, у пункті 3 констатуючої частини оскаржуваного висновку відповідач вказує на відсутність механізму усунення встановлених порушень законодавства у сфері закупівель, тобто, як вірно зауважив суд першої інстанції, зобов`язуючи усунути порушення певним шляхом, орган державного фінансового контролю у цьому ж пункті зазначає про неможливість виконання даного зобов`язання. Отже, на позивача покладено неконкретизований обов`язок вчинити дії, який не має реального законодавчого механізму виконання.

Не зрозумілим є також і спосіб виконання зобов`язальної частини оскаржуваного Висновку від 15.06.2022 року, зокрема в частині притягнення винних у допущенні встановлених за результатами моніторингу процедури закупівлі порушень, оскільки як стверджував позивач та з чим погодився суд першої інстанції, не зрозумілим є до якої саме відповідальності необхідно було притягнути винних осіб, чи кримінальної, чи цивільної, адміністративної або дисциплінарної,

Слід заначити, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень, на що вірно звернув увагу суд першої інстанції.

Суд першої інстанції при цьому ґрунтовно зауважив, що з перелічених видів відповідальності у компетенції роботодавця є право притягнення лише до дисциплінарної відповідальності у межах строків та за порушення трудової дисципліни, а зазначення інформації в тендерній документації не відноситься до порушення трудової дисципліни у розумінні статті 140 КЗпП.

Таким чином, відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач. Також, таке зобов`язання саме по собі не створює жодних негативних наслідків для позивача, оскільки не зобов`язує прийняти конкретне рішення направлене на усунення виявленого порушення.

Вірним також є й висновок суду першої інстанції про те. що встановлення заходів щодо усунення порушень при відсутності встановлених органом державного фінансового контролю порушень суперечить нормам Закону №922-VIII (ч.7 ст. 8) та Порядку № 86.

Апеляційний суд в контексті надання оцінки спірним правовідносинам вважає за необхідне зазначити, що втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим виключно у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів). Однак у висновку про результати моніторингу закупівлі не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується з вимогою відповідача притягнути до відповідальності осіб, якими допущено порушення.

Підсумовуючи усе викладене вище та встановлені обставини справи, апеляційний суд вважає, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірність висновку про результат моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-11-10-002482-а від 15.06.2022 року.

За вказаного, є вірним висновок суду першої інстанції про невідповідність критеріям обґрунтованості й вмотивованості Висновку відповідача про результати моніторингу закупівлі № UA-2021-11-10-002482-а від 15.06.2022 року та, як наслідок, визнання цього Висновку протиправним та його скасування.

Отже, судом першої інстанції обґрунтовано прийнято рішення про задоволення адміністративного позову.

Загалом доводи апеляційної скарги є несуттєвими, встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Колегія суддів в контексті надання оцінки доводам апеляційних скарг враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Рішення суду першої інстанції вказаним вимогам відповідає.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 308, 311, 315-316, 321-322, 325, 328 КАС України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року у справі № 420/8777/22 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Танасогло Т.М.
Судді Бітов А.І. Градовський Ю.М.