Справа № 160/6207/21
Суддя: Чередниченко В.Є.
Дата ухвалення: 2023-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
08 лютого 2023 року м. Дніпросправа № 160/6207/21
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Чередниченка В.Є. (доповідач),
суддів: Панченко О.М., Іванова С.М.,
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Дніпропетровської обласної прокуратури на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року у справі №160/6207/21 за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року позов ОСОБА_1 до Миколаївської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено повністю.

Дніпропетровська обласна прокуратура, після виявлення 21 липня 2021 року в Єдиному Державному реєстрі судових рішень вищезазначеного судового рішення, 27 жовтня 2021 року звернулася до суду з апеляційною скаргою, згідно з якою просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Таке звернення прокуратури обґрунтовано наявністю інтересів держави у сфері земельних відносин, а також бездіяльністю сільської ради, що полягає у неподанні апеляційної скарги на рішення суду протягом строку передбаченого ст. 295 КАС України.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 02 грудня 2021 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Дніпропетровської обласної прокуратури на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2021 року у справі №160/6207/21.

Постановою Верховного Суду від 19 січня 2023 року касаційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури задоволено. Ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 02 грудня 2021 року скасовано, а справу направлено до Третього апеляційного адміністративного суду для продовження розгляду.

Скасовуючи ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 02 грудня 2021 року Верховний Суд зробив висновок про те, що …суд апеляційної інстанції, не надавши оцінки наявності чи відсутності підстав звернення прокурора з апеляційною скаргою у цій справі, вдався до вирішення питання поважності причин пропуску строку на звернення з апеляційною скаргою... Правовою підставою для оскарження прокурором рішення суду є положення частин 3, 4 статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України, і перевірка права прокурора на звернення до суду з апеляційною скаргою передує розгляду питання дотримання строків на апеляційне оскарження. Встановлення обставин, що свідчать про відсутність у прокурора підстав для представництва інтересів держави, а отже і права на звернення до суду з апеляційною скаргою, є перешкодою як для розгляду скарги по суті, так і для вирішення питання строків на звернення із такою скаргою … Отже, у разі встановлення судом відсутності підстав для звернення прокурора до суду із апеляційною скаргою, така апеляційна скарга підлягає поверненню....

Враховуючи вищезазначений висновок Верховного Суду, колегія суддів зробила висновок про наявність підстав для повернення апеляційної скарги Дніпропетровської обласної прокуратури на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року у справі №160/6207/21 у зв`язку з відсутністю підстав для звернення прокурора до суду із апеляційною скаргою у цій справі.

Відповідно до частини 2 статті 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

При цьому, відповідно до пункту 7 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ст.53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Згідно із ч.1 та 3 ст.23 Закону України Про прокуратуру представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно з ч.4 ст.23 Закону України Про прокуратуру наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Отже, з викладеного вбачаються два випадки, коли прокурор може звертатись до суду в інтересах держави, а саме:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Тобто, у першому випадку прокурор здійснює представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежним чином.

Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень, тобто він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Суд зазначає, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного Суду від 10.10.2018 року по справі №925/68/18.

В обґрунтування наявності підстав на звернення до суду Дніпропетровської обласної прокуратури для представництва інтересів держави у цій справі вказано невиконання Миколаївською сільською радою Петропавлівського району Дніпропетровської області своїх повноважень, що полягає у неподанні апеляційної скарги на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року у справі №160/6207/21.

Згідно з вимогами чинного законодавства, прокурор повинен пересвідчитися, що відповідний державний орган не здійснює захист інтересів держави (тобто, він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається), наприклад, повідомити такий державний орган про виявлені порушення, а у разі невчинення цим органом дій спрямованих на захист інтересів держави, представляти інтереси держави в суді відповідно до статті 23 Закону № 1697-VІІ, навівши відповідне обґрунтування цього.

Як вбачається з копії листа прокуратури Дніпропетровської області від 22.10.2021 року №15/1-1519вих21 доданого до апеляційної скарги скаржником витребувано у Миколаївської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області інформацію, зокрема щодо заходів оскарження останнім рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року у справі №160/6207/21 та висловлене власне бачення законності цього судового рішення, без зазначення того які саме норми законодавства було порушено (т.1 а.с.129 об.ст. 131).

На зазначений лист Миколаївською сільською радою Петропавлівського району Дніпропетровської області листом від 25.10.2021 року №3186 було повідомлено прокуратуру Дніпропетровської області про те, що відповідачем рішення суду в апеляційному порядку не оскаржувалося. Також, в зазначеному листі прокурору було висловлено думку Миколаївської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області стосовно не прийняття рішень про затвердження проектів землеустрою (т.1 а.с.131 об.ст. 132).

При цьому, суд апеляційної інстанції зауважує, що з вищезазначеного листа не вбачається незгода Миколаївської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області з рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року у справі №160/6207/21 та неможливість його оскарження цим державним органом.

Також до апеляційної скарги не додано і доказів того, що Миколаївська сільська рада Петропавлівського району Дніпропетровської області усвідомлює наявність порушення інтересів держави, оскільки прокурор не надав доказів того, що він повідомив Миколаївську сільську ради Петропавлівського району Дніпропетровської області про виявлені порушення законодавства, зокрема наявності обґрунтованих підстав для звернення відповідача до суду з апеляційною скаргою у цій справі, що, як наслідок свідчило б про те, що прокурор дійсно пересвідчився в тому, що відповідний державний орган, усвідомлюючи наявність порушень інтересів держави, не здійснює захист її інтересів.

Отже, прокурор не пересвідчився та не навів відповідні обґрунтування того, що відповідний державний орган, усвідомлює наявність порушень інтересів держави, однак не здійснює захист інтересів держави або неналежним чином його здійснює. Докази цього в матеріалах справи відсутні. З огляду на це у прокурора відсутні підстави представляти інтереси держави в суді у цій справі відповідно до статті 23 Закону № 1697-VІІ.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v.RUSSIA (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v.RUSSIA, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі Ф.В. проти Франції (F.W. v. France) від 31.03.2005 року, заява 61517/00, п. 27).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що у цій справі прокурором належним чином не обґрунтовано в чому саме полягає порушення інтересів держави та необхідність захисту інтересів держави в цьому випадку прокуратурою Дніпропетровської області.

Відсутність же підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави, у розумінні пункту 7 частини четвертої статті 169 КАС України та частини 2 статті 298 КАС України має наслідком повернення апеляційної скарги.

Керуючись статтями 169, 298 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Дніпропетровської обласної прокуратури на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року у справі №160/6207/21 повернути.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повне судове рішення складено та підписано суддями 08 лютого 2023 року.

Головуючий - суддя В.Є. Чередниченко

суддя О.М. Панченко

суддя С.М. Іванов