Справа № 524/6677/21
Суддя: Макаренко Я.М.
Дата ухвалення: 2023-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2023 р.Справа № 524/6677/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Макаренко Я.М.,

Суддів: Калиновського В.А. , Мінаєвої О.М. ,

за участю секретаря судового засідання Пукшин Л.Т

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Азовського басейнового управління Державного агентства меліорації та рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль) на рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 03.11.2021, головуючий суддя І інстанції: Предоляк О.С., м. Кременчук, по справі № 524/6677/21

за позовом ОСОБА_1

до Азовського басейнового управління Державного агентства меліорації та рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль) , Головного державного інспектора ВРП № 2 Азовського басейнового управління Державного агентства меліорації та рибного господарства Затули Миколи Миколайовича

про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

20.07.2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Азовського басейнового управління Державного агентства меліорації та рибного господарства (далі по тексту відповідач), державного інспектора ВНРП № 2 Азовського басейнового управління Державного агенства меліорації та рибного господарства Затули Миколи Миколайовича яким (з урахуванням уточнень) (а.с.35-49) просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства від 06.07.2021 року № 030282;

- провадження у справі закрити.

Рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука від 03.11.2021 року позов ОСОБА_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення задоволено, а саме:

- скасовано постанову в справі про адміністративне правопорушення № 030282 від 06.07.2021 року винесену головним державним інспектором ВРП № 2 Азовського басейнового управління державного агентства рибного господарства Затулою М.М. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 91-2 КУпАП;

- провадження у справі закрито.

Не погоджуючись із судовим рішенням, Азовським басейновим Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль) подано апеляційну скаргу, в якій з посиланням на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вважає його ухваленим з неповним з`ясуванням обставин, просить його скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Колегія суддів, заслухавши доповідь обставин справи, перевіривши рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги задоволенню підлягають, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 05.07.2021 року головним державним інспектором ВРП № 2 Азовського басейнового управління Державного агентства меліорації та рибного господарства Затулою М.М. відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення № 030282, згідно якого відповідальний за лов ТОВ «РПА Андрусівська» ОСОБА_1 на Кременчуцькому водосховищі в районі с. Велика Андрусівка Кіровоградської області, 05.07.2021 року при ведені промислу риби виловив 527 особин риби судак непромислового розміру, яка не була повернута в природне середовище, чим порушив п. 13 «Режиму рибальства у рибогосподарських водних об`єктах України у 2021 році», при цьому з порушенням встановлених нормативів охорони молоді водних живих ресурсів, встановлених п. 15.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідність за яке передбачено ст. 91-2 КУпАП (а.с.147).

Відповідно до відомостей вказаного протоколу, справа буде розглянута в Рибоохороному патрулі, Кіровоградська область, м. Світловодськ, вул. Новогеоргіївська, 9, 06.07.2021 року та міститься підпис позивача про повідомлення його про дату розгляду справи про адміністративне правопорушення.

В подальшому 06.07.2021 року, розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, головним державним інспектором ВРП № 2 Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства Затулою М.М. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 030282 від 06.07.2021 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 91-2 КУпАП, згідно з якою на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн (а.с.148).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції прийшов до висновку про скасування оскаржуваної постанови у зв`язку із відсутністю у діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 91-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП).

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

При цьому, згідно зі ст. 252 КАС України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Статтею 6 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» передбачено, що державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, та інші центральні органи виконавчої влади відповідно до їх повноважень, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації.

Спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем та діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, є Державне агентство рибного господарства України, що діє відповідно до Положення про Державне агентство рибного господарства України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 року № 895 (далі Положення № 895).

Згідно з підпунктами 6 та 47 пункту 4 Положення № 895 Держрибагентство відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, здійснює контроль за дотриманням лімітів і нормативів використання водних біоресурсів та здійснює розподіл лімітів спеціального використання водних біоресурсів на квоти добування.

Положення про органи рибоохорони Держрибагентства, затверджене наказом Мінагрополітики від 19.01.2012 року № 26 (далі Положення № 26).

Відповідно до пункту 1 Положення № 26 органи рибоохорони Головне управління охорони водних біоресурсів у м. Києві, управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в області, басейнові управління, басейновий відділ (далі Управління) є територіальними органами Державного агентства рибного господарства України, які діють у складі Держрибагентства України і йому підпорядковуються.

Управління має право перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів (п.п. 6.6 п. 6 Положення № 26) та складати протоколи, та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів (п.п. 6.9 п. 6 Положення № 26).

Статтею 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» передбачено, що посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, зокрема, складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Відповідно до ст. 240 КУпАП органи рибоохорони розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням правил рибальства та охорони рибних запасів, передбачені статтею 50, частиною третьою статті 85, статтями 86-1, 91-2 і 188-5 цього Кодексу.

Від імені органів рибоохорони розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: Головний державний інспектор рибоохорони України, головні державні інспектори рибоохорони в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, провідні державні інспектори рибоохорони, старші державні інспектори рибоохорони.

Судом установлено, що Державне агентство меліорації та рибного господарства України дорученням від 01.07.2021 року за № 35 запропонувало Азовському рибоохоронному патрулю створити рейдову групу для проведення у строк з 02 по 30.07.2021 року рибоохоронних заходів, у тому числі у Полтавській області (а.с. 140).

Наказом Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль) від 01.07.2021 року № 03-ВД створена рейдова груп для проведення рибоохоронних заходів у складі працівників відділу рибоохоронного патруля № 2: головних державних інспекторів Затула М.Н. і Волкова Д.В., провідного державного інспектора Єрещенко С.А. (а.с. 58).

Рибоохоронний рейд, це захід, який проводиться рейдовою групою із залученням або без нього інших учасників рибоохоронного рейду відповідно до наказу Держрибагентства або його територіального органу, який спрямований на здійснення заходів з охорони водних біоресурсів, запобігання, виявлення та припинення порушень у галузі рибного господарства, визначених КУпАП, Законами України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», «Про тваринний світ». Порядок проведення рибоохоронних рейдів регулюється наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 23.10.2018 року № 512.

Посадові особи рейдової групи під час проведення рибоохоронного рейду мають право: складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів (п. 6 Порядку).

05.07.2021 року головним державним інспектором ВРП № 2 Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства Затулою М.М., за участі позивача, складений Акт перевірки проведення промислового лову (а.с. 25, т. 2), з якого убачається, що 05.07.2021 року ТОВ РПА «Андрусівська» (особа відповідальна за добування ) здійснювало промисловий лов та на час перевірки здійснило улов різних видів риби, серед яких судак, усього: 531 шт, 261 кг, з них молоді: 527 шт, 257 кг; а всьго виловлено 1405 шт., вагою 530 кг. Акт перевірки підписаний позивачем без зауважень.

05.07.2021 року головним державним інспектором ВРП № 2 Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства відносно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення № 030282, згідно якого відповідальний за лов ТОВ «РПА Андрусівська» ОСОБА_1 на Кременчуцькому водосховищі в районі с. Велика Андрусівка 05.07.2021 року при веденні промислу риби виловив 527 особин риби судак непромислового розміру, яка не була повернута в природне середовище, чим порушив п. 13 «Режиму рибальства у рибогосподарських водних об`єктах України у 2021 році», при цьому порушив встановлені нормативи охорони молоді водних живих ресурсів, передбачених п. 15.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, чим завдав збитків водним живим ресурсам України згідно розрахунку за Методикою.

У протоколі зазначено, що справа буде розглянута в Рибоохороному патрулі, Кіровоградська область, м. Світловодськ, вул. Новогеоргіївська, 9, 06.07.2021 року. Копію протоколу позивач отримав 05.07.2021 року, свідченням чого є його власноручний підпис (а.с. 23 т. 2).

Відповідно до ч. 1 ст. 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.05.2015 року № 5-рп/2015 у справі № 1-11/2015 визначив, що положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення, яке передбачає, що «справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення», в аспекті порушеного у конституційному поданні питання необхідно розуміти так, що використане в ньому словосполучення «за місцем його вчинення» визначає адміністративно-територіальну одиницю, на яку поширюється юрисдикція відповідного органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення.

06.07.2021 року, розглянувши на місці вчинення правопорушення, в присутності позивача, матеріали про адміністративне правопорушення, головний державний інспектор виніс постанову по справі про адміністративне правопорушення від 06.07.2021 року про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ст. 91-2 КУпАП, згідно з якою позивач підданий адміністративному стягненню у вигляді штрафу в розмірі 170 грн.

З постанови № 030282 від 06.07.2021 року вбачається, що ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 91-2 КпАП України за вилов 527 особин судака непромислового розміру, яка не була повернута у природне середовище, чим порушено п. 13 «Режиму рибальства у рибогосподарських водних об`єктах України у 2021 році» та п. 15.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України.

Відповідно до ст. 91-2 КУпАП, перевищення затверджених лімітів та нормативів використання природних ресурсів тягне за собою накладення штрафу на громадян від трьох до вісімнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від дев`яти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Колегія суддів зазначає, що порядок здійснення та регулювання промислового рибальства (крім любительського та спортивного рибальства в рибогосподарських водних об`єктах загального користування), який є обов`язковим для підприємств, установ, організацій (незалежно від форм власності), громадян України та осіб без громадянства (далі - користувачі), які здійснюють промислове рибальство, а також для уповноважених органів, які забезпечують охорону, відтворення та збереження середовища існування водних живих ресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України визначають Правила промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджені наказом Державного комітету рибного господарства України від 18.03.1999 року № 33 (далі Правила).

Згідно з підпунктом 6.1.1. пункту 6.1. Правил до обов`язків користувачів при здійсненні промислу водних живих ресурсів належать зокрема такі обов`язки: здійснювати промисел згідно з Правилами, Режимами рибальства та іншими вимогами законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів.

Промисловий розмір риб, допустимі до вилову, визначені п. 15 Правил.

Пунктом 15.1 Правил встановлені мінімальні розміри риб та річкових раків, допустимих до вилову (у свіжому вигляді, в см.) , зокрема, судак - 42 см.

Приписами п. 16 Правил передбачено, що максимально допустимий прилов риби непромислової міри, крім іншого, складає: у сітках з розміром вічка 22-50 - не більше 20% від загальної кількості улову всіх видів риб.

З Акту перевірки проведення промислового лову від 05.07.2021 року та протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що загальний улов риби ОСОБА_1 складає 1405 шт., з них 527 особин є непромислового розміру (риба судак менше 42 см), що складає майже 37,5% від складу улову, що свідчить про перевищення нормативу прилову молоді.

Пунктом 13 Режиму рибальства у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України у 2021 році, затвердженого наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 02.03.2021 року № 162 (далі Режим), передбачено, що прилов заборонених до добування (вилову) водних біоресурсів та особин водних біоресурсів непромислового розміру, а також тварин, що не належать до водних біоресурсів (земноводні, плазуни, птахи та ссавці), слід негайно повернути у природне середовище незалежно від їх стану. Під час повернення у природне середовище таких тварин необхідно уникати нанесення їм травмувань.

Таким чином, зазначеними нормативними актами встановлений максимально допустимий прилов риби непромислової міри, який складає 20% від загальної кількості улову всіх риб, а прилов заборонених до добування (вилову) водних біоресурсів слід негайно повернути у природне середовище незалежно від їх стану.

При цьому колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції, що наведеними нормативними актами нормативи та ліміти використання таких природних ресурсів як молодь риби не встановлені, виходячи з наступного.

Так, відповідно до положень ст. 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» промислове рибальство (промисел) - вид спеціального використання водних біоресурсів (вилучення, приймання, переробка, зберігання, транспортування тощо, у тому числі постачання палива, води, тари, продовольства для функціонування суден флоту рибної промисловості та їх екіпажів) у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), у тому числі у водах, що знаходяться за межами юрисдикції України.

Отже, промислове рибальство віднесено зазначеним законом до спеціального виду використання водних біоресурсів, а Правилами промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України встановлений максимально допустимий прилов риби непромислової міри, який складає 20% від загальної кількості улову всіх риб, тобто визначений максимально дозволений ліміт, норматив використання природного ресурсу.

Таким чином, не дотримання особою вказаного нормативу допустимого вилову риби непромислової міри має наслідком притягнення її до відповідальності за ст. 91 - 2 КпАП України.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (ст. 10, 11 КУпАП).

Відповідно п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

На підтвердження факту вчинення позивачем адміністративного правопорушення, відповідачем надано протокол про адміністративне правопорушення, акт перевірки проведення промислового, науково-промислового лову від 05.07.2021 року, відповідно до якого виявлено факт вилову судака (молоді) у кількості 527 шт. загальною вагою 257 кг (а.с.149) та свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювання техніки № 4-0464/20 лінійки вимірювальної металевої 500 д № 016, виробник «STURM» (а.с.144), яку, виходячи із тверджень відповідача, використовували при проведенні замірів.

Згідно зазначених документів загальний улов риби здійснений позивачем складає 1405 шт., з них 527 особин непромислового розміру (риби судака менше 42 см) і це складає майже 37,5% від складу улову, що свідчить про перевищення позивачем нормативу прилову молоді.

Посилання позивача в запереченнях на апеляційну скаргу, що відомості про використання саме такого вимірювального приладу як вимірювальної лінійки в протоколі та в постанові про адміністративне правопорушення не зазначено, колегія суддів вважає безпідставним виходячи з наступного .

У відповідності до приписів ст. 256 КпАП України у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Отже, вимогами вказаної статті передбачено обов`язок зазначити у протоколі про адміністративне правопорушення серед іншого місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення. При цьому, лінійка є засобом вимірювання, а доказом в розумінні ст. 251 КпАП України є показання, які отримуються внаслідок застосування засобу вимірювання.

При цьому, відповідачем приписи ст. 256 КпАП України було дотримано та зазначено у протоколі результати проведеного вимірювання, суть адміністративного правопорушення, а також надано до матеріалів справи свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки лінійки металевої 500д, яке чинне до 8 жовтня 2021 року (а.с. 144 т. 1) При цьому, на виконання наведеної норми в протоколі зазначені пояснення особи , що притягається до адміністративної відповідальності, які підписані позивачем, за змістом яких позивач підтвердив факт вилову 531 особини риби непромислового розміру (меньше 42) см, що не були повернуті ним в природне середовище, будь яких зауважень щодо невідповідності засобу вимірювання позивачем у протоколі не наведено.

Посилання представника позивача у відзиві на апеляційну скаргу на висновки Верховного суду, наведені у постановах від 15.05.2019 року по справі № 537/2088/17, від 08.07.2020 у справі № 177/525/17, від 31.03.2021 за № 676/752/17, від 21.05.2020 р. справа № 286/4145/15-а колегія суддів вважає безпідставним, оскільки висновки Верховного Суду стосувалися випадку визнання вини особою, що притягнута до адміністративної відповідальності, однак у цій справі ОСОБА_1 не зазначав про визнання вини, а дав пояснення, в яких підтвердив обставини вчиненого правопорушення.

Отже, у протоколі зазначені місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також результати проведеного вимірювання прилову риби.

Щодо доводів представника позивача про складання протоколу і розгляду справи про адміністративне правопорушення однією і тією ж особою, то колегія суддів зазначає, що приписи КпАП України не містять заборон щодо складання протоколу та постанови про адміністративне правопорушення однією і тією ж особою.

У відповідності до ч. 2 ст. 283 КпАП України постанова повинна містити:

найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову;

дату розгляду справи;

відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування;

опис обставин, установлених під час розгляду справи;

зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення;

прийняте у справі рішення.

При цьому зміст наведеної постанови вимогам зазначеного закону відповідає, в ній зазначено, зокрема, опис обставин, установлених під час розгляду справи, зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення.

Посилання представника позивача на постанову Верховного Суду від 19 лютого 2020 року за № 524/1284/18 колегія суддів вважає безпідставними, оскільки за висновками вказаної постанови колегія суддів дійшла висновку про незаконність постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності у зв`язку з відсутністю посилань на технічний засіб з огляду на приписи ч. 3 ст. 283 КпАП України, яка містить такі вимоги до змісту постанови у справах про адміністративне правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху, однак, у вказаній справі постанова прийнята з приводу порушення лімітів та нормативів користування природними ресурсами.

Враховуючи вищевикладене колегія суддів зазначає, що відповідачем надано достатніх доказів на підтвердження порушення ОСОБА_1 вимог п. 15.1 Правил та п. 13 Режиму, а тому колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувана постанова від Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства від 06.07.2021 року № 030282 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності підлягає скасування за відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 91-2 КУпАП.

Доводи представника позивача наведені в запереченнях на апеляційну скаргу, що позивача завчасно не повідомлено про день та час розгляду справи, справа розглянута у день складання протоколу, що позбавило його права заявляти клопотання, подавати докази та скористатися правовою допомогою адвоката, посилання на письмові пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та журнал обліку водних біоресурсів колегія суддів вважає безпідставними, оскільки підписом позивача підтверджено те, що постанова позивачу оголошена та ним отримана 06.07.2021 року. При цьому, в протоколі позивач засвідчив власним підписом про роз`яснення йому прав та обов`язків, про те, що він ознайомлений про розгляд справи 06.07.2021 року, але ні у постанові ні в протоколі позивачем не було зазначено жодних клопотань та зауважень щодо відкладення розгляду справи, необхідності скористатися правовою допомогою. Крім того, письмові пояснення вищенаведених осіб не було надано до суду першої інстанції.

Посилання позивача на висновки Верховного Суду, наведених в постановах від 18 листопада 2021 року справа за № 185/8460/16-а, від 01.02.2021 р. справа за № 488/3338/15-а колегія суддів вважає безпідставним, оскільки за обставинами вказаних справ позивач був відсутній під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, а неналежне повідомлення про день, час та місце розгляду справи позбавило особу прийняти участь у розгляді справи, на відміну від обставин зазначеної справи, де позивач був присутнім у розгляді справи, про що засвідчив власним підписом.

Посилання представника позивача, що акт перевірки промислового лову ТОВ «РПА «Андрусівське» від 05.07.2021 містить посилання про визнання лову законним та рішення про продовження лову, колегія суддів вважає безпідставним, оскільки акт перевірки складено відносно ТОВ «РПА «АНДРУСІВСЬКА» та зазначені висновки стосувалися законності проведеного підприємством лову риби, а не дій позивача щодо порушення лімітів та нормативів використання природних ресурсів. При цьому в акті зазначено про складання протоколу № 030282.

Посилання представника позивача на незаконність постанови у зв`язку з зазначенням в якості свідків працівників Азовського басейнового управління колегія суддів вважає безпідставним, оскільки вина позивача у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується іншими доказами, а саме протоколом про адміністративне правопорушення, актом перевірки, письмовими поясненнями позивача, наведеними у протоколі.

При цьому, за висновками Верховного Суду, наведеного у постанові від 22 травня 2020 року у справі № 825/2328/16 порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справа №813/1790/18.

Отже, враховуючи наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 91-2 КУпАП, колегія суддів приходить до висновку, що рішення, прийняте посадовою особою відповідача у формі постанови по справі про адміністративне правопорушення від 06.07.2021 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності з накладенням адміністративного стягнення, - є законним та обгрунтованим, а тому не погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення (п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України).

Підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права (п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України).

Враховую те, що суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позову, то колегія суддів вважає за необхідне рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти постанову про відмову в задоволенні позовних вимог.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 292, 293, 308, 310, 315, 317, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Азовського басейнового управління Державного агентства меліорації та рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль) задовольнити.

Рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 03.11.2021 по справі № 524/6677/21 скасувати.

Прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя (підпис)Я.М. Макаренко
Судді(підпис) (підпис) В.А. Калиновський О.М. Мінаєва