Справа № 320/11838/22
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2023-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2023 року м.Київ № 320/11838/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області, третя особа ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування приписів,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Білоцерківської міської ради Київської області, третя особа ОСОБА_2 , у якому просить суд визнати протиправним та скасувати припис №С-3012/2 від 30.12.2021 про зупинення підготовчих та будівельних робіт з моменту вручення припису складений головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В., виданий 04.01.2022; визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-3012/2/2 від 30.12.2021, складений головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В., виданий 04.01.2022.

В обґрунтування позовних вимог позивачка вказує, що їй на праві спільної часткової власності належить 2/3 часток в житловому будинку з господарськими будівлями та спорудами. Позивачка стверджує, що на відміну від іншого власника ОСОБА_2 , який нехтує своїми обов`язками щодо утримання та збереження будинку, вона систематично проводить ремонтні роботи, усуває та попереджає аварійний стан житлового будинку. За зверненням ОСОБА_2 відповідачем була проведена позапланова перевірка, за наслідками якої посадовою особою ДАБК Білоцерківської міської ради ОСОБА_3 складено оскаржувані приписи. Позивачка вважає, що відповідачем порушено порядок проведення перевірки, оскільки ні повідомлення, ні направлення на проведення перевірки позивачці не направлялось. Крім того, позивачка стверджує, що не проводила реконструкцію житлового будинку, яка призвела до зміни геометричних розмірів даху, як то встановлено відповідачем у ході проведення перевірки, а лише здійснила роботи по утепленню будинку та усунула наслідки аварійного стану даху - його протікання, що ні в якому випадку не призвело до порушення прав ОСОБА_2 та не передбачало подачі повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Звернула увагу, що проведення перевірки можливе лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт, однак ремонтні роботи позивачем були зроблені ще в серпні 2021 року, а перевірка була проведена у грудні 2021 року, що свідчить про те, що позапланова перевірка була здійснена поза межами наданих відповідачу повноважень. Просила скасувати оскаржувані приписи.

Ухвалою суду від 23.12.2022 справу прийнято до провадження та постановлено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Відповідач проти позову заперечував, надіслав відзив на позовну заяву, в якому стверджував, що перевірка проведена в порядку, передбаченому чинним законодавством. Зазначив, що на офіційному вебсайті Білоцерківської міської ради було розміщено оголошення про проведення позапланової перевірки. Позивачка особисто отримала направлення на перевірку та їй було пред`явлено службове посвідчення. Щодо встановлених порушень, відповідач зазначив, що перевіркою встановлено виконання позивачкою будівельних робіт з реконструкції житлового будинку, а саме збудовано вхідну групу до житлового будинку та проводиться реконструкція даху мансардного поверху, без затвердженого будівельного паспорту та без документу, що дає право на виконання будівельних робіт. А відтак, приписи є законними та обґрунтованими.

Позивачка надала відповідь на відзив відповідача, в якій зазначила, що повідомлення про проведення перевірки їй не надсилалось, наказ про призначення перевірки до неї не доведений і не наданий. Висновки відповідача щодо проведення позивачкою будівельних робіт є лише припущенням. та не відповідають дійсним обставинам справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, ОСОБА_1 належить 2/3 частки житлового будинку відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 18.01.1973 та Договором купівлі-продажу від 11.12.1992за адресою: АДРЕСА_1 .

До Білоцерківської міської ради надійшло звернення ОСОБА_2 щодо порушення ОСОБА_1 вимог Закону України "Про містобудівну діяльність" та Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", оскільки останньою вчиняються будівельні роботи без попереднього погодження із іншими співвласниками багатоквартирного будинку, в межах спільного сумісного майна за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідачем було розміщено оголошення на офіційному веб-сайті Білоцерківської міської ради, що підтверджується витягом з сайту щодо засідання комісії щодо розгляду зазначеного звернення 10.12.2021 о 11.00. год.

За результатами розгляду звернення ОСОБА_2 було прийнято рішення щодо обґрунтованості позапланової перевірки, а також необхідності її проведення.

Відділом ДАБК БМР було видано наказ №5 від 10.12.2021 за підписом керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про проведення позапланової перевірки.

16.12.0221 на офіційному веб-сайті Білоцерківської міської ради було розміщено оголошення про проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності наступного змісту: «Відповідно до наказу відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради від 10.12.2021 № 5 «Про проведення позапланової перевірки» з 16.12.2021 по 30.12.2021 розпочато позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ОСОБА_1 на об`єкті будівництва: «Реконструкція житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 ».

На підставі наказу від 10.12.2021 №5 та направлення для проведення позапланової перевірки від 14.12.2021 №4, головним спеціалістом відділу державного архітектурно- будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

Копія направлення про проведення позапланової перевірки від 14.12.2021 №4 вручена позивачці, що підтверджується матеріалами фото- відео фіксації та підписом позивачки на зворотньому боці направлення та пред`явлено службове посвідчення особою, уповноваженою на проведення перевірки.

16 грудня 2021 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. було здійснено виїзд за вищезазначеною адресою, де в присутності суб`єкта містобудування ОСОБА_1 було проведено огляд об`єкта, що підтверджується матеріалами фото та відео фіксації, копії яких долучено до матеріалів справи.

Під час проведення перевірки виявлено, що позивачка виконує будівельні роботи з реконструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Збудовано вхідну групу до житлового будинку (розмірами 2,55м х 1,10м) та проводиться реконструкція даху під облаштування мансардного поверху (змінено конфігурацію даху з втручанням в несучі конструкції - облаштовано фронтон з вікном). Будівельні роботи виконуються без затвердженого будівельного паспорту та без документу, що дає право на виконання будівельних робіт (повідомлення про початок виконання будівельних робіт).

За результатами позапланової перевірки складено Акт №2 від 30.12.2021.

30.12.2021 головним спеціалістом відділу державного архітектурно- будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком Олександром Володимировичем було видано припис №С-3012/2 від 30.12.2021 про зупинення підготовчих та будівельних робіт та припис №С-3012/2/2 від 30.12.2021 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм державних стандартів і правил, а також було складено Протокол №1-Л-А 3012/2.

Не погоджуючись з приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та приписом про зупинення будівельних робіт, позивачка звернулася до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку позовним вимогам позивача, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ .

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної, діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - Порядок № 698) (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), п. 2 якого передбачалося, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Відповідно до п. 1, п. 2 ч. 4 ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону;

Підпунктом 6 п. 5 Порядку № 698 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право:

1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 було затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).

Пунктом 5 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку №553).

За правилами п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Частиною 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

Аналогічні положення містить і п. 11 Порядку №553.

Крім того, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки (п. 10 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» , підп. 11 п. 11 Порядку №533).

У свою чергу, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (п. 13 Порядку №533).

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (п. 14 Порядку №533).

Відповідно до п. 16 цього Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з п. 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 18 Порядку №553 передбачено, що керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п. 19 Порядку №553).

З аналізу наведених вище норм слідує, що на законодавчому рівні встановлено алгоритм дій щодо проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю у сфері містобудівної діяльності. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки. При цьому в акті фіксуються порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності у разі їх виявлення. На підставі акту складаються обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також відповідні протоколи, які у встановлений Порядком №533 строк подаються для винесення постанови про накладення штрафу.

Згідно абз.7 п.12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно- будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно- будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Матеріалами справи підтверджується, що 16 грудня 2021 року на офіційному веб-сайті Білоцерківської міської ради було розміщено оголошення про проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за посиланням наступного змісту:

«Відповідно до наказу відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради від 10.12.2021 № 5 «Про проведення позапланової перевірки» з 16.12.2021 по 30.12.2021 розпочато позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ОСОБА_1 на об`єкті будівництва: «Реконструкція житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 ».

У позовній заяві позивачка заперечує щодо повідомлення її про проведення позапланової перевірки, отримання направлення на перевірку та стверджує, що їй не пред`явлено службове посвідчення.

Однак, суд зазначає, що суб`єкт містобудування, повідомлений про проведення перевірки, самостійно вирішує питання про свою присутність під час перевірки. Законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення. Умова, з якою пов`язується початок проведення перевірки, визначена пунктом 7 Порядку №533. Так під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Судом встановлено, що позивачкою зроблено відмітку про те, що направлення для проведення позапланового заходу від 14.12.2021 отримала, про свідчить її підпис.

Відтак, твердження позивачки, що перед початком перевірки уповноваженою особою відповідача не повідомлено її про проведення такої перевірки та перевірку здійснено за її відсутності, є безпідставними.

Крім того, варто зазначити, що отримання під підпис направлення на проведення позапланового заходу і підтверджує присутність позивачки під час перевірки, а тому право позивачки на участь у проведенні перевірки не було порушене.

З огляду на встановлені обставити в ході розгляду справи, суд відхиляє аргументи позивачки щодо її неналежного повідомлення про проведення позапланового заходу.

Аналогічні висновки з приводу застосування норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 533 у подібних правовідносинах містяться, зокрема, у постановах Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 813/578/17, від 15.01.2020 у справі № 818/1617/16, від 20.05.2020 у справі № 813/3463/16.

Суд вважає, що оскільки посадова особа відповідача мала доступ до об`єкта перевірки, що було б неможливим без відома позивача, та під час проведення перевірки зроблено фотофіксацію цього об`єкта (ззовні та всередині), то слід дійти висновку, що позивачка була повідомлена про проведення перевірки. Бути присутнім під час перевірки є правом, а не обов`язком суб`єкта містобудування.

У той же час, до матеріалів справи відповідачем долучено фотографії, з яких убачається, що позивачці було пред`явлено службове посвідчення.

Окрім того, Верховним Судом у постанові від 01.06.2022 №1.380.2019.006498 зазначено, що ні Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. У будь-якому випадку наявність суто формальних порушень при проведенні перевірки, за наявності доведеного факту вчинення суб`єктом містобудування порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, не може слугувати самостійною правовою підставою для скасування результатів такої в цілому.

За наслідками перевірки посадовою особою відповідача складено акт перевірки від 30.12.2021 №2, який вручено позивачці, про що свідчить її підпис. Також, позивачкою у акті перевірки надано пояснення з приводу встановленого правопорушення. Зазначено, що нею прибудовано тамбур для утеплення вхідних дверей та реконструйовано дах у зв`язку з аварійним станом старого.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що позивачка не була позбавлена права на захист під час проведення позапланового заходу державного контролю та реалізація її прав, визначених Порядком №553, залежала виключно від неї.

У свою чергу, підставою для прийняття оскаржуваних приписів від 30.12.2021 про зупинення підготовчих та будівельних робіт та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил стали висновки акта перевірки від 30.12.2021 №2, тому для вирішення позовних вимог суд вважає необхідним дослідити обґрунтованість таких висновків контролюючого органу.

Як убачається з оскаржуваних приписів, під час проведення перевірки, посадовою особою відповідача встановлено, що позивачкою збудовано вхідну групу до житлового будинку (розмірами 2,55м*1,10м) та проводиться реконструкція даху під облаштування мансардного поверху (змінено конфігурацію даху з втручанням в несучі конструкції - облаштовано фронтон з вікном).

А відтак, будівельні роботи виконуються без затвердженого будівельного паспорту та без документу, що дає право на виконання будівельних робіт (повідомлення про початок будівельних робіт), що є порушенням ст. 27, п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

У той же час, у позовній заяві позивачка стверджувала, що не проводила реконструкцію житлового будинку, яка призвела до зміни геометричних розмірів даху, як то встановлено відповідачем у ході проведення перевірки, а лише здійснила роботи по утепленню будинку та усунула наслідки аварійного стану даху - його протікання, що ні в якому випадку не призвело до порушення прав ОСОБА_2 та не передбачало подачі повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Оцінюючи доводи сторін, суд зазначає наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» від 13 квітня 2011 року № 466, затверджено «Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт» (далі - Порядок № 466), яким визначено механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п.1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 16 травня 2011 року № 45, Порядку № 466, ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»: будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту; реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко - економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко - економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно до абз.1, 2 п. 5 Порядку № 466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Згідно п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно- будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно абз.1 п.13 Порядку №466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1,2, 281 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно- будівельного контролю.

Згідно ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт» реконструкція житлового будинку - перебудова житлового будинку з метою поліпшення умов проживання, експлуатації, зміни кількості житлових квартир, загальної і житлової площі тощо у зв`язку зі зміною геометричних розмірів, функціонального призначення, заміною окремих конструкцій, їх елементів, основних техніко-економічних показників.

Згідно ч.1 ст. 9 ЗУ «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року № 687-Х1У будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону, забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Аналогічні визначення будівельного паспорту містить п. 1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 05.07.2011 №103 (далі - Порядок).

Як убачається з матеріалів справи, під час перевірки встановлено, що позивачкою порушено вимоги ст. 27 та пункту 1 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема: перевіркою виявлено, що позивачкою проведено реконструкцію житлового будинку без відповідних дозвільних документів, виданих органом держархбудконтролю, а саме: без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Факт виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок будівельних робіт не заперечувався позивачкою під час перевірки. У акті перевірки позивачка вказала, що узаконення прибудови та узаконення реконструкції даху планувалося після остаточного завершення робіт.

Позивачка зазначає, що необхідність реконструкції будинку викликана тим, що у даному будинку дах мав аварійний стан, а прибудований тамбур збудований для утеплення вхідних дверей.

У той же час, у позовній заяві позивачка стверджує, що вона не змінювала конфігурацію будинку та його функціональне призначення, а пояснення були написані внаслідок нерозуміння термінології.

Однак, суд оцінює такі доводи позивачки критично, позаяк абзацом 1 частини другої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в імперативному порядку заборонено виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт та зазначено, що отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

У той же час, факт виконання будівельних робіт підтверджується фотографіями, долученими до матеріалів перевірки, з яких чітко убачається добудова до вхідної групи приміщення та інша конфігурація (мансардне вікно) даху, що відрізняється від конфігурації, затвердженої технічним паспортом на житловий будинок по АДРЕСА_1 , виданим 12.10.1993.

Частина восьма статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

З огляду на що, суд дійшов висновку, що за умови не подання відповідачу повідомлення про початок виконання будівельних робіт, позивачкою не підтверджено правомірність проведення нею реконструкції житлового за адресою по АДРЕСА_1 , а тому приписи відповідача про приведення вказаного об`єкту будівництва у відповідність до вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та зупинення підготовчих та будівельних робіт задля усунення допущених позивачкою порушень вимог ст. 27 та пункту 1 частини першої статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", є правомірними та скасуванню не підлягають.

У той же час, не заслуговують доводи позивачки на той факт, що перевірка може здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт, а не тих, які уже завершені, посилаючись на позицію Верховного суду, викладену у постановах від 02.10.2018 у справі №465/1461/16-а та від 30.09.2019 у справі №0440/6595/18, оскільки у даних постановах суди дійшли висновку, що сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватись лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт. Тобто, за загальним правилом перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва. Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.

Тобто, Верховний суд дійшов висновку, що перевірки можуть проводитися і у випадку вже збудованих об`єктів.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частинами першою-третьою статі 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, а вимоги такими, у задоволенні яких необхідно відмовити.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову розподіл судових відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства не здійснюється.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.