Справа № 320/7017/22
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2023-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

08 лютого 2023 року м. Київ Справа № 320/7017/22

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Колеснікової І.С., при секретарі судового засідання Лозового О.А, за участі представника відповідача - Овсієнка Р.М., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Головного управління ДПС у Київській області

до Приватного акціонерного товариства «Березанський комбікормовий завод»

про надання дозволу на погашення суми податкового боргу, що перебуває у податковій заставі,-

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління ДПС у Київській області із позовом до приватного акціонерного товариства «Березанський комбікормовий завод» про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу, за рахунок майна приватного акціонерного товариства «Березанський комбікормовий завод», що перебуває у податковій заставі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.09.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.12.2022 ухвалено проводити розгляд справи №320/7017/22 в порядку загального позовного провадження.

У підготовче засідання 11.01.2023 від позивача до суду прибула в якості представника ОСОБА_1 , втім, без належних доказів на здійснення представництва позивача у справі №320/7017/22, що розглядається у порядку загального позовного провадження.

Відтак, ОСОБА_1 не допущено судом до участі у судовому засіданні 11.01.2023, в якості представника позивача з наступних підстав.

Положеннями частини 1 статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Відповідно до вимог частини 3 вказаної вище статті юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Згідно частини 1 статті 57 Кодексу адміністративного судочинства України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Також, приписами статті 131-2 Конституції України встановлено,що представництво іншої особи в суді здійснює виключно адвокат. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена. Аналогічна правова норма закріплена також у підпункті 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України якою визначено, що представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах здійснюється виключно адвокатами з 1 січня 2020 року.

При цьому, суд зазначає, що приписами підпункту 19 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення КАС України" передбачено, що положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення Конституції України", а відповідно до вимог частини 3 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відтак, з 1 січня 2020 року суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі (за виключенням справ щодо захисту соціальних прав, щодо виборів, референдумів та малозначних спорів) через свого керівника, члена виконавчого органу або іншу особу, уповноважену діяти від його імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво суб`єкта владних повноважень), або через представника, яким є адвокат або прокурор.

Суд звертає увагу на те, що підпунктом 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України врегульовано лише питання представництва.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 59 Кодексу адміністративного судочинства України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені: довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Повноваження на ведення справи в суді дає представникові право на вчинення від імені особи, яку він представляє, усіх процесуальних дій, які може вчинити ця особа. Повноваження представника чинні протягом часу провадження у справі, якщо інший строк не зазначено у довіреності.

Частиною 4 вищезазначеної статті визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Наведеними положеннями Кодексу адміністративного судочинства України унормовано порядок звернення до суду із позовною заявою представника юридичної особи. Таке повноваження повинно бути оформлено довіреністю за підписом особи, уповноваженої на це законом, установчими документами чи трудовим договором (контрактом) та/або ордером адвоката.

У свою чергу, порядок і умови надання правової допомоги, права й обов`язки адвокатів та інших фахівців у галузі права, які беруть участь в адміністративному процесі і надають правову допомогу, визначаються КАСУ та Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Водночас суд зауважує, що статус відомостей ЄДРПОУ визначено Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", де у частині 4 статті 10 вказано, що відомості, які містяться в Єдиному державному реєстрі, використовуються виключно для ідентифікації юридичної особи, в той час як суд перевіряє адміністративну правосуб`єктність представника юридичної особи на вчинення юридично значимих дій та обсяг наданих йому у судовому процесі повноважень.

У зв`язку з неявкою позивача судом, на підставі частини другої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, відкладено розгляд справи та призначено підготовче засідання на 08.02.2023 на 11 год. 30 хв.

Повістку про виклик направлено на електронну адресу позивача, вказану ним особисто у позовній заяві, у зв`язку з відсутністю марок для надсилання сторонам процесуальних документів.

У судове засідання, призначене на 08.02.2023 позивач, належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи, повторно у підготовче засідання не з`явився та явку уповноважених представників до суду не забезпечив.

Судом встановлено, що будь-яких заяв або клопотань під час розгляду справи (у тому числі із повідомленням суду про причини неявки) від позивача (або його представників) до суду не надходило.

Оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-79 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов такого.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "AlimentariaSanders S.A. v. Spain" (AlimentariaSanders S.A. проти Іспанії).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.

Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише в разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно частини першої статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання цими правами не допускається.

Частиною другою статті 131 КАС України встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Матеріалами справи підтверджується належне повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи, втім у підготовчі засідання 11.01.2023 та 08.02.2023 останній не прибув, причин неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не надав.

У відповідності до пункту 8 частини першої статті 4 КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду.

Відтак, як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Згідно частини другої статті 183 КАС України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про залишення позовної заяви без розгляду.

Разом з цим, повторна неявка позивача в судове засідання без подання пояснень щодо поважності причин такого неприбуття та неподання заяви про проведення судового засідання за відсутності позивача, розцінюється судом, як відсутність зацікавленості заявника в подальшому розгляді справи, що, в свою чергу, свідчить на користь необхідності залишення позову без розгляду з метою дотримання прав інших учасників спору на розгляд справи протягом розумного строку.

Оскільки позивач належним чином повідомлений судом про призначені підготовчі засідання, проте не прибув без повідомлення поважних причин неявки, заяву про розгляд справи за його відсутності не подавав, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Одночасно суд заважує, що законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України … якщо неявка перешкоджає розгляду справи означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19) та від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19 (провадження № 11-122заі20).

У відповідності до вимог частини четвертої статті 240 КАС України суд роз`яснює позивачу, що він має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку після усунення підстав, з яких позов залишено без розгляду.

Керуючись статтями 183, 205, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В АЛ И В:

Позовну заяву Головного управління ДПС у Київській області до приватного акціонерного товариства «Березанський комбікормовий завод» про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна, що перебуває у податковій заставі, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

Суддя Колеснікова І.С.