Справа № 240/18244/22
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2023 року м. Житомир справа № 240/18244/22

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Майстренко Н.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Світоч" до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Світоч" звернулось до Житомирського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:

- скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 21.06.2022 № 6941999/03743368 про відмову в реєстрації податкової накладної від 31.03.2022 № 3/2 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 21.06.2022 № 6941998/03743368 про відмову в реєстрації податкової накладної від 30.04.2022 № 5/2 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну СТОВ "Світоч" від 31.03.2022 № 3/2 в Єдиному реєстрі податкових накладних днем її надходження;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну СТОВ "Світоч" від 30.04.2022 № 5/2 в Єдиному реєстрі податкових накладних днем її надходження;

- стягнути на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору та на правову допомогу.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, Товариство вказало, що оскаржувані рішення підлягають скасуванню, оскільки до контролюючого органу подані всі необхідні документи, які підтверджують реальність здійснення господарських операцій та правомірність складення податкових накладних.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику (повідомлення) учасників справи.

Головне управління ДПС у Житомирській області у відзиві на позов просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Зазначає, що рішення Комісії від 21.06.2022 № 6941999/03743368 та від 21.06.2022 № 6941998/03743368 є правомірними, оскільки позивачем не подано на розгляд комісії достатнього пакету документів, а саме: відсутній звіт про виробництво продукції тваринництва, кількість с/г тварин, забезпеченість їх кормами та розрахункові документи.

Від Державної податкової служби України також надійшов відзив, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову, зазначає, що реєстрація податкової накладної була правомірно зупинена, оскільки коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1001 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість.

Згідно з ч. 5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Судом встановлено, що СТОВ "Світоч" подало на реєстрацію податкові накладні від 31.03.2022 № 3/2 та від 30.04.2022 № 5/2.

За результатами їх обробки реєстрацію податкових накладних було зупинено відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України із зазначенням того, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1001 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано позивачу надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній, для прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отримавши повідомлення про зупинення реєстрації податкових накладних, позивач 20.06.2022 подав до контролюючого органу пояснення та копії документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, а саме: пояснення від 20.06.2022; договір на закупівлю молока № 12 від 01.01.2022; приймальну квитанцію № 3-17; приймальну квитанцію № 3-18; приймальну квитанцію № 4-20; приймальну квитанцію № 5-29; зведену видаткову накладну № 4 від 04.03.2022; зведену видаткову накладну № 5 від 31.03.2022; зведену видаткову накладну № 6 від 30.04.2022; зведену видаткову накладну від 31.05.2022; реєстр про закупівлю молочної сировини з 01.03.2022 до 04.03.2022; реєстр про закупівлю молочної сировини з 05.03.2022 до 31.03.2022; реєстр про закупівлю молочної сировини з 01.04.2022 до 30.04.2022; реєстр про закупівлю молочної сировини з 01.05.2022 до 31.05.2022.

Комісія Головного управління ДПС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, розглянувши подані пояснення та копії документів, прийняла рішення від 21.06.2022 № 6941999/03743368, від 21.06.2022 № 6941998/03743368 про відмову у реєстрації податкових накладних від 31.03.2022 № 3/2 та від 30.04.2022 № 5/2 у зв`язку з наданням платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства. Додатково зазначено про конкретні документи - звіт про виробництво продукції тваринництва, кількість с/г тварин і забезпеченість їх кормами (ф. 24 с/г) та розрахункові документи.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд враховує таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, спірні правовідносини врегульовані Податковим кодексом України від 02.12.2010 № 2755-VI у редакції, що була чинною на момент їх виникнення (далі - ПК України).

Відповідно до п. 198.2 ст. 198 ПК України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:

дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг;

дата отримання платником податку товарів/послуг.

Згідно п. 201.7 ст. 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Відповідно до вимог п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

За змістом п. 2 постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246) податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Відповідно до п. 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11.12.2019 № 1165, що набрала чинності з 01.02.2020, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок № 1165).

Порядок № 1165 визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку № 1165).

Додатками № 1 та № 3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 3 до Порядку № 1165 встановлено Критерії ризиковості здійснення операцій. Зокрема, пунктом 1 цього додатку таким критерієм визнано відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01.01.2017 в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01.01.2017 у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Головним управлінням ДПС у Житомирській області застосовано наведену підставу для зупинення та відмови у реєстрації податкових накладних від 31.03.2022 № 3/2 та від 30.04.2022 № 5/2. Як вбачається зі змісту додатку № 1 до протоколу комісії ГУ ДПС від 21.06.2022 року № 54/06-30-18-02-17, фактичною підставою для відмови у реєстрації податкових накладних зазначено те, що платником не надано повного пакету документів, а саме відсутні: звіт про виробництво продукції тваринництва, кількість с/г тварин і забезпеченість їх кормами (ф.24 с/г) та розрахункові документи.

Оцінюючи зазначені доводи відповідача як такі, що обґрунтовують прийнятті ним рішення, судом враховується, що для підтвердження реальності господарських операцій, за результатами яких сформовано податкову накладну від 31.03.2022 № 3/2 та податкову накладну від 30.04.2022 № 5/2, Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Світоч" на розгляд комісії надано: пояснення від 20.06.2022; договір на закупівлю молока від 01.01.2022 № 12; приймальна квитанція № 3-17; приймальна квитанція № 3-18; приймальна квитанція № 4-20; зведена видаткова накладна № 4 від 04.03.2022; зведена видаткова накладна № 5 від 31.03.2022; зведена видаткова накладна № 6 від 30.04.2022; реєстр про закупівлю молочної сировини з 01.03.2022 до 04.03.2022; реєстр про закупівлю молочної сировини з 05.03.2022 до 31.03.2022; реєстр про закупівлю молочної сировини з 01.04.2022 до 30.04.2022.

При оскарженні в адміністративному порядку рішень від 21.06.2022 № 6941999/03743368, від 21.06.2022 № 6941998/03743368 платником додатково були подані, зокрема, розрахункові відомості за березень 2022 року та квітень 2022 року, звіти про виробництво продукції тваринництва та кількість сільськогосподарських тварин за січень - березень 2022 року, січень - квітень 2022 року, платіжні доручення від 16.03.2022 №8732, від 24.03.2022 № 9486, від 08.04.2022 № 8918, від 19.04.2022 № 9646, від 03.05.2022 № 9270, від 17.05.2020 № 9444.

Судом встановлено, що між Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Світоч" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Галіївський маслозавод" 01.01.2022 укладено договір на закупівлю молока № 12, згідно з яким продавець зобов`язується продати покупцю коров`яче молоко первинної обробки, а покупець зобов`язується прийняти молоко і оплатити його відповідно до умов цього договору. Обсяг продукції та строки поставки узгоджуються між сторонами.

Товар передано покупцю на підставі приймальних квитанцій № 3-17, № 3-18, № 4-20, зведених видаткових накладних № 4 від 04.03.2022, № 5 від 31.03.2022, № 6 від 30.04.2022. Отже, зазначеними документами підтверджується перша подія - поставка товару, за наслідками якої складено податкові накладні, у реєстрації яких було відмовлено відповідачем.

З урахуванням умов договору та правових норм п. 198.2 ст. 198 Податкового кодексу України датою виникнення права платника податку на віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата відвантаження молока, на підтвердження чого Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Світоч" надало контролюючому органу всі необхідні первинні документи, які надавали останньому можливість встановити наявність підстав для складення податкових накладних та господарських операцій, за якими вони складались.

Крім того, згідно наданих позивачем розрахункових документів - платіжних доручень, покупець сплатив кошти за молоко відповідно до умов договору від 01.01.2022 року №12 у загальній сумі 268909,10 грн.

Щодо ненадання контролюючому органу документів, вказаних у протоколі комісії ГУ ДПС у Житомирській області від 21.06.2022 № 54/06-30-18-02-17, а саме: звітів про виробництво продукції тваринництва, кількість с/г тварин і забезпеченість їх кормами (ф. 24 с/г), то суд зазначає, що звіт про виробництво продукції тваринництва, кількість с/г тварин і забезпеченість їх кормами не відноситься до первинної документації, що може підтверджувати здійснення конкретної господарської операції, оскільки не містить такої інформації, а також не включений до документів, які визначені у п. 5 Порядку № 520, як такі, що можуть бути подані для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію і відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено.

Судом також враховується, що зі змісту реєстрів про закупівлю молочної сировини, а також наданих позивачем розрахункових відомостей вбачається, що молоко приймалось СТОВ "Світоч" від фізичних осіб, а тому Товариство не обов`язково могло бути його безпосереднім виробником. З огляду на це, суд критично оцінює вимогу контролюючого органу про надання звіту про виробництво продукції тваринництва, кількості с/г тварин і забезпеченість їх кормами як таких, що можуть підтверджувати факт поставки молока цим Товариством.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що висновок контролюючого органу про непідтвердження господарської операції щодо поставки молока з посиланням на ненадання вказаних документів є безпідставним. Крім того, такі звіти були надані позивачем у ході адміністративного оскарження рішень ГУ ДПС у Житомирській області.

При цьому будь-якого аналізу наданої позивачем документації на предмет її недостатності для прийняття позитивного рішення відповідач у своєму рішенні не наводить, що свідчить про невідповідність оскаржуваного рішенням матеріально-правовим вимогам, що висуваються до діяльності суб`єктів владних повноважень, закріпленим у ч. 2 ст. 2 КАС України.

Суд дійшов висновку, що надані позивачем документи є достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

Відповідно, позовні вимоги про скасування рішення ГУ ДПС у Житомирській області від 21.06.2022 № 6941999/03743368 про відмову у реєстрації податкової накладної від 31.03.2022 № 3/2, а також про скасування рішення ГУ ДПС у Житомирській області від 21.06.2022 № 6941998/03743368 про відмову у реєстрації податкової накладної від 30.04.2022 № 5/2 в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають задоволенню.

Одночасно суд зазначає, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Отже, вимозі про скасування рішення має передувати вимога про визнання такого рішення протиправним, оскільки це дає можливість суду встановити, чи були порушені права, свободи або законні інтереси позивача; ким та яким чином таке порушення вчинене, яке саме право, свобода або законний інтерес позивача підлягають захисту і в який спосіб.

Частиною 2 ст. 9 КАС України встановлено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, а також передбачені законодавцем способи ефективного судового захисту порушених прав, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог, визнавши оскаржувані рішення протиправними.

Що стосується позовних вимог про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкові накладні від 31.03.2022 № 3/2 та від 30.04.2022 № 5/2 , суд зазначає таке.

Відповідно до пунктів 19, 20 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення).

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, зважаючи на те, що рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 21.06.2022 № 6941999/03743368 та рішення від 21.06.2022 № 6941998/03743368 визнані судом протиправними, з урахуванням положень пунктів 19, 20 Порядку № 1246, а також абзацу 9 пункту 201.10 статті 201 ПК України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог щодо зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкові накладні від 31.03.2022 № 3/2 та від 30.04.2022 № 5/2 датою їх фактичного надходження, що є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Щодо відшкодування витрат на правничу допомогу, суд зазначає, що відповідно до ст. 134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина четверта статті 134 КАС України).

Наведене правове регулювання свідчить на користь висновку, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

На підтвердження понесених позивачем витрат на правову допомогу у сумі 10000,00 грн. до матеріалів справи надано: договір від 07.08.2022 про надання юридичних послуг; платіжне доручення від 26.08.2022 № 105 про сплату 10000,00 грн. за послуги адвоката з захисту інтересів підприємства у суді згідно договору від 07.08.2022; акт виконаних робіт по наданню юридичних послуг від 04.01.2023 № 1, в якому вказано перелік наданих послуг: попередня консультація з вивченням письмових матеріалів 500 грн.; підготовка позовної заяви про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії та формування пакету документів - 9500,00 грн.

Дослідивши надані документи на підтвердження обґрунтованості розміру понесених судових витрат на професійну правничу допомогу, суд дійшов висновку, що розмір витрат, сплачених адвокату, у заявленому розмірі 10000,00 грн. не є співмірним із складністю справи та фактично витраченим часом на виконання адвокатом робіт (наданих послуг) за наведеним у акті переліком. Судом враховується, що дана справа розглядалася у спрощеному позовному провадженні, без проведення відкритого судового засідання за участю представників сторін, аналогічні до долучених до матеріалів справи докази подавались Товариством при адміністративному оскарженні рішень відповідача, що не потребувало значної підготовки для складання позовної заяви, а захист порушених прав позивача потребував виходу судом за межі заявлених позовних вимог. Крім того, такі витрати як попередня консультація з вивченням письмових матеріалів не можна визнати такими, що були необхідні для розгляду цієї справи, оскільки мова йде про професійну правничу допомогу, а підготовка позовної заяви охоплюється вивченням необхідних для її складання документів.

Враховуючи зазначене, а також заперечення відповідача щодо розміру витрат на професійну правничу допомогу, суд дійшов висновку, що обґрунтованим, об`єктивним і таким, що підпадає під критерій розумності, є визначення вартості послуг адвоката у сумі 2000,00 грн. за підготовку позовної заяви для ініціювання цього судового процесу.

Беручи до уваги задоволення позову та приписи ст. 139 КАС України, на користь позивача належить стягнути понесені ним судові витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів пропорційно.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 134, 139, 242-246 КАС України, суд

вирішив:

Позов Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Світоч" задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 21.06.2022 № 6941999/03743368 про відмову у реєстрації податкової накладної від 31.03.2022 № 3/2 у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 21.06.2022 № 6941998/03743368 про відмову у реєстрації податкової накладної від 30.04.2022 № 5/2 у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 31.03.2022 № 3/2 датою її фактичного надходження.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 30.04.2022 № 5/2 датою її фактичного надходження.

Стягнути з Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника, 7, м. Житомир, 10003, РНОКПП/) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Світоч" (с. Сімаківка, Ємільчинський район, Житомирська область, 11215, ) 3481,00 грн. судових витрат зі сплати судового збору та на професійну правничу допомогу.

Стягнути з Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Світоч" (с. Сімаківка, Ємільчинський район, Житомирська область, 11215, ) 3481,00 грн. судових витрат зі сплати судового збору та на професійну правничу допомогу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.М. Майстренко