Справа № 380/543/23
Суддя: Чепенюк Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 380/543/23

09 лютого 2023 рокум.Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Чепенюк О.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Львівського окружного адміністративного суду в собі керівника апарату суду Ореста Томашівського про визнання дій протиправними, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 03.01.2023 (цією датою позов здано на пошту) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Львівського окружного адміністративного суду в собі керівника апарату суду Ореста Томашівського, у якому просить:

визнати дії керівника апарату Львівського окружного адміністративного суду Ореста Томашівського протиправними,

відшкодувати за рахунок Державного бюджету ОСОБА_1 , людині похилого віку, моральну шкоду за приниження честі та гідності, а також ділової репутації в розмірі 400 мільярдів гривень.

18.01.2023 за розпорядженням голови Львівського окружного адміністративного суду від 13.01.2023 №7/р дану адміністративну справу передано на розгляд Тернопільського окружного адміністративного суду на підставі пункту 6 частини першої, частин другої та сьомої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

06.02.2023 адміністративна справа надійшла до Тернопільського окружного адміністративного суду та на підставі автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Чепенюк О.В. для її розгляду.

Відповідно до вимог частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина друга статті 171 КАС України).

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, та містить такі недоліки.

Згідно з пунктами 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви суд роз`яснює позивачу, що зміст позову це частина позову, яка, з одного боку, відображає вид судового захисту, а саме звернену до суду вимогу позивача щодо застосування конкретних способів захисту порушеного, оспорюваного чи невизнаного права; відповідно до змісту позовних вимог встановлюються межі судового розгляду і предмет доказування. З іншого боку, зміст позовних вимог складають матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, щодо яких суд повинен ухвалити рішення. Через це зміст позовних вимог має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Крім того, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, має бути чітким та зрозумілим, послідовним, позивач має навести обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю його прав, свобод, інтересів.

Відтак позивач має чітко вказати спосіб захисту порушених прав у прохальній частині позову, зазначивши, які саме дії керівника апарату Львівського окружного адміністративного суду Ореста Томашівського він просить визнати протиправними.

Інший недолік позовної заяви стосується несплати судового збору.

За приписами частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI).

Нормами статей Закону №3674-VI визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Положеннями частини першої статті 3 Закону №3674-VI встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За нормами пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлена ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом абзацу 4 статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2023 рік з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2684 гривні.

Відтак, сума судового збору за подання цієї позовної заяви становить 1073,60 грн.

До позовної заяви не додано доказів сплати судового збору у розмірі, встановленому законом. Натомість у позовній заяві позивач покликається на пункт 13 частини другої статті 3 Закону №3674-VI та вказує, що судовий збір не справляється за позовну вимогу про відшкодування шкоди, а щодо іншої позовної вимоги, то просить звільнити його від сплати судового збору.

Варто зауважити, що відповідно до пункту 13 частини другої статті 3 Закону №3674-VI судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

У поданій до суду позовній заяві вимога про стягнення з відповідача моральної шкоди є похідною вимогою від вимоги про визнання дії протиправними, а тому за такого правового врегулювання, вимога про відшкодування шкоди не є об`єктом, за який справляється судовий збір. Водночас, за вимогу, яка їй передує, такий платіж сплачується.

До аналогічного висновку прийшов Верховний Суд в ухвалі від 15.07.2021 у справі № 580/563/21.

Судовий збір за позовну вимогу про визнання дій відповідача протиправними позивачем не сплачено, у позові позивач просить звільнити його від сплати судового збору на підставі підпункту "г" пункту 2 частини першої статті 8 Закону №3674-VI.

Вирішуючи питання наявності підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, суд виходить з наступного.

За приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, згідно з частинами першою, другою статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону №3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз вказаної норми дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану та, за наявності, обставини, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом права зменшити тягар несення судових витрат у частині сплати судового збору. Такі обставини повинні бути підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами.

Суд, що вирішує питання відкриття провадження, встановивши за результатом розгляду відповідного клопотання наявність установленої законом підстави для зменшення тягаря несення судових витрат та дійшовши висновку про необхідність реалізації такого свого права, самостійно, зважаючи на наявні обставини, визначає спосіб зменшення цього тягаря. Визначення способу зменшення тягаря несення судових витрат є прерогативою (виключним правом) відповідного суду.

З наведеного вбачається, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість реалізації якого пов`язується з майновим станом особи.

Суд також виходить з того, що саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення від сплати судового збору; обов`язок сплатити судові збори, встановлений відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

Перевіривши клопотання позивача щодо наявності підстав для звільнення його від сплати судового збору, суд прийшов до наступних висновків.

У даному випадку позивач просить про звільнення від сплати судового збору на підставі підпункту "г" пункту 2 частини першої статті 8 Закону №3674-VI, вказуючи, що в попередньому календарному році отримував субсидію, призначену малозабезпеченій сім`ї ОСОБА_1 .

Так, за змістом підпункту "г" пункту 2 частини першої статті 8 Закону №3674-VI суд, враховуючи майновий стан сторони, може звільнити від сплати судового збору, якщо позивачами є, зокрема, члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї. Однак, жодних доказів на підтвердження згаданого статусу позивачем не надано.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи, що Закон №3674-VI не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи, тому у кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

До позову ОСОБА_1 надав відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків з 1 кварталу 2022 року по 3 квартал 2022 року. Інформація про доходи за 4 квартал 2022 року відсутня. З цього приводу позивач вказує, що звіти за четвертий квартал 2022 року приймаються до 09.02.2023.

Оскільки суд може звільнити особу від сплати судового збору за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, то ОСОБА_1 слід було подати до позову відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2021 рік у разі неможливості подання таких відомостей за весь 2022 календарний рік.

У змісті позову позивач вказує, що надає суду відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2021 рік, проте фактично долучає такі відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2022 року по 3 квартал 2022 року, про що зазначено у переліку додатків до позовної заяви.

Відсутність відомостей про річний дохід позивача (за 2021 рік) позбавляє суд можливості вирішити питання наявності підстав для звільнення його від сплати судового збору, визначених частиною першою статті 8 Закону №3674-VI.

За поданих до позовної заяви доказів відсутні підстави звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Отже, позивачу слід сплатити судовий збір у сумі 1073,60 грн за реквізитами Тернопільського окружного адміністративного суду:

ГУК у Терн.обл./тг м.Терноп./22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37977599

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA4019751

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Тернопільський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути вказані недоліки шляхом подання до суду:

заяви (разом з її копією для відповідача), у якій зазначити, які саме дії керівника апарату Львівського окружного адміністративного суду Ореста Томашівського він просить визнати протиправними;

документа про сплату судового збору у розмірі та за реквізитами, вказаними вище.

Керуючись статтями 5, 160, 161, 169, 171, 248, 256 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Львівського окружного адміністративного суду в собі керівника апарату суду Ореста Томашівського про визнання дій протиправними, відшкодування моральної шкоди залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Чепенюк О.В.