Справа № 580/7612/21
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2023-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/7612/21 Суддя (судді) суду 1-ї інст.:
ПОСТАНОВА

Іменем України

08 лютого 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Федотова І.В.,

Коротких А.Ю.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 13.12.2021 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними, скасування рішень, зобов`язання до вчинення дій,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати акт від 06.08.2021 №908/26 за формою Н-1 (НВП) про розслідування нещасного випадку, що стався 15.06.2021 о 01 год. 20 хв., з інспектором взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Черкаській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1 , за висновком якого «нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків»;

- зобов`язати відповідача за фактом нещасного випадку, що стався 15.06.2021 о 01 год. 20 хв., з інспектором взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Черкаській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1 , скласти акт за формою Н-1 (ПВ), з висновком: «нещасний випадок трапився в період проходження служби і пов`язаний з виконанням службових обов`язків» та взяти зазначений випадок на облік.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 13.12.2021 у задоволенні позову відмовлено.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким позов задовольнити, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що оскаржуваний акт є неправомірним.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 проходить службу в поліції на посаді інспектора взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Черкаській області ДПП лейтенантом поліції.

Відповідно до розстановки сил та засобів роти №3 батальйону УПП в Черкаській області ДПП з 19 год. 00 хв. 14.06.2021 до 07 год. 00 хв. 15.06.2021 позивач спільно з поліцейським взводу №2 роти №3 батальйону Управління Гаращенка В.О. заступили на чергування в складі екіпажу «ІНФОРМАЦІЯ_2» на службовому автомобілі «Toyota Prius». Близько 00 год. 56 хв. 15.06.2021 вказаний екіпаж отримав виклик на службовий планшет «Підозріла особа» за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який поводив себе агресивно, висловлювалась нецензурною лайкою, на зауваження поліцейський не реагував. Під час затримання гр. ОСОБА_3 , останній чинив опір, та висмикуючи свою руку намагався втекти, при цьому наступив на праву ногу позивача, який внаслідок поштовху від правопорушника, рефлекторно намагався виставити свою праву ногу для того, щоб не втримати рівновагу, однак через те, що правопорушник стояв на ній, вказана нога позивача підвернулась в області гомілкового суглобу, після чого відчув хруст. Надалі правопорушника було затримано та доставлено до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області.

Близько 03 год. 40 хв. позивач у зв`язку з посиленням болі у нозі самостійно звернувся до КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» та після огляду лікаря йому встановлено діагноз: розтягнення зв`язок правого гомілково-ступеневого суглобу. Зазначену подію зареєстровано Черкаським районним управлінням поліції ГУНП в Черкаській області з присвоєнням реєстраційного номеру ЄО №31763 від 15.06.2021.

У період з 15.06.2021 по 17.06.2021 позивач перебував на плановому стаціонарному лікуванні а в період з 18.06.2021 по 12.07.2021 перебував на амбулаторному лікуванні в ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області».

Наказом Департаменту патрульної поліції від 16.06.2021 №1325 створено комісію для проведення розслідування нещасного випадку, що стався 15.06.2021 за участі позивача. Також наказом Департаменту патрульної поліції від 09.07.2021 №64 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію з метою встановлення причин та обставин можливого неналежного дотримання позивачем заходів особистої безпеки під час несення служби.

За результатами службового розслідування, на підставі зібраних матеріалів, комісія дійшла висновків про порушення, зокрема позивачем, службової дисципліни, що виразилась у недотриманні вимог окремих положень Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18.12.2018 №1026 та порушено доручення начальника Управління патрульної поліції в Черкаській області від 26.05.2020 №6648. Висновком запропоновано до позивача застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

За наслідками проведеного розслідування нещасного випадку відповідачем складено акт від 06.08.2021 №908/26 за формою Н-1 (НВП) про розслідування нещасного випадку, що стався 15.06.2021 о 01 год. 20 хв., з інспектором взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Черкаській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1 , за висновком якого «нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків».

У подальшому, 05.06.2020 до Управління патрульної поліції в Черкаській області надійшов сигнальний листок про нещасний випадок від ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Черкаській області» (а.с.35).

Наказом відповідача від 10.08.2021 №18 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Вважаючи свої права порушеними, а складений акт розслідування нещасного випадку неправомірним, позивач звернувся до суду з позовом.

Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що оскільки під час отримання позивачем травми в його діях встановлено факт вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у недотриманні вимог окремих положень Інструкції №1026 та доручення начальника Управління патрульної поліції в Черкаській області від 26.05.2020 №6648, тому відповідач на підставі пп. 3 п. 8 розділу ІІІ Порядку №705 правомірно дійшов висновку про те, що нещасний випадок трапився з позивачем в період проходження служби, однак не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції) визначає Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.10.2020 № 705 (далі - Порядок).

За визначенням пункту 3 розділу І цього Порядку, нещасний випадок - отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського;

Розслідування проводиться в разі настання нещасного випадку, у тому числі про який своєчасно не повідомлено керівника органу (підрозділу) поліції (пункт 4 розділу І Порядку).

Відповідно до пункту 3 розділу ІІ Порядку керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Згідно пунктів 1, 3 розділу ІІІ Порядку, розслідування нещасного випадку проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії з розслідування нещасного випадку.

За результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2).

Відповідно до підпунктів 5, 9, 10, 12-13 пункту 6 розділу ІІІ Порядку комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана: визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (додаток 6); установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам; кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків; скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку ; розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1) .

Згідно підпункту 1 пункту 7 та підпункту 3 пункту 8 розділу ІІІ Порядку обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час.

Обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком.

Аналіз викладеного дає підстави для висновку, що у разі надання нещасного випадку із поліцейським, створюється комісія з розслідування такого нещасного випадку, яка має перевірити обставини події та перевірити визначені у пунктах 7 та 8 розділу ІІІ Порядку умови щодо кваліфікації нещасного випадку як такого, що мав місце в період проходження служби під час виконання службових обов`язків або ж він не пов`язаним із виконанням службових обов`язків.

У справі, що розглядається, нещасний випадок (травма позивача) кваліфіковано як такий, що стався під час затримання правопорушника.

При цьому, комісія причиною нещасного випадку вказала порушення позивачем службової дисципліни, посилаючись при цьому на висновок службового розслідування УПП в Черкаській області ДПП від 02.08.2021, у якому встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні чинного законодавства.

Так, згідно вказаного висновку, дисциплінарний поступок позивача полягає у тому, що позивач відеофіксацію опрацювання виклику здійснював частково, звертаючись до правопорушника не називав своє прізвище та спеціальне звання, а також в порушення пункту 1.1 доручення УПП в Черкаській області від 26.05.2020 №6648 не дотримався заходів особистої безпеки в частині дотримання безпечної дистанції.

Колегія суддів звертає увагу на те, що для того, аби дисциплінарний проступок вплинув на визначення нещасного випадку як такого, що не пов`язаний із виконанням службових обов`язків відповідно до підпункту 3 пункту 8 розділу ІІІ Порядку, такий проступок має слугувати причиною настання нещасного випадку.

У даному випадку суд апеляційної інстанції не вбачає причинно-наслідкового зв`язку між частковою відеофіксацією, неозвученням позивачем свого прізвища й спеціального звання із отриманою травмою. У зв`язку із цим, посилання відповідача на вказані обставини є безпідставними.

Вказуючи про вчинення дисциплінарного проступку в частині недотримання особистої безпеки, відповідач вказував на порушення позивачем пункту 1.1 доручення УПП в Черкаській області від 26.05.2020 №6648, згідно якого командирам та керівникам відповідних підрозділів доручено забезпечити «безумовне дотримання підпорядкованим особовим складом заходів особистої безпеки під час несення служби, а саме: обов`язкове носіння бронежилету, використання/застосування знань та навичок отриманих під час проходження навчань з тактичної підготовки, зокрема дотримання безпечної дистанції.

Колегія суддів наголошує на тому, що вказане доручення УПП в Черкаській області від 26.05.2020 №6648 визначає обов`язки керівників відповідних підрозділів та не містить жодних доручень, адресованих позивачу.

Також відповідач вказує про те, що у теоретичних тестових завданнях, які виконують поліцейські під час навчань, є тема щодо дотримання безпечної дистанції під час одягання кайданок. Проте, такі навчальні завдання не мають зобов`язального характеру, а тому здійснення посилання на них як підстави для визнання діяння дисциплінарним проступком є неправомірним.

Саме по собі дотримання безпечної дистанції є оціночним поняттям. Водночас, з оскаржуваного акту не вбачається дослідження комісією цього питання, встановлення факту дистанції яку фактично обрав позивач та яку він мав обрати.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що процедури дисциплінарного провадження та розслідування нещасного випадку є цілком різними. Органи, які здійснюють провадження таких процедур мають самостійно встановити всі необхідні обставини. Водночас у справі, що розглядається комісія у спірному акті обмежилася посиланням на дисциплінарний проступок, що встановлений у висновку службового розслідування, не надавши жодним чином правової оцінки ні такому висновку, ні обставинам самого діяння/бездіяльності, яке визнане проступком.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що висновки спірного акту розслідування нещасного випадку є необґрунтованими.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв помилкове рішення про відмову у задоволенні позову.

З огляду на компетенцію адміністративного суду, наявності ознак вільного розсуду у повноваженнях відповідача щодо складення актів про розслідування нещасних випадків, колегія суддів вважає, що належним способом захисту порушених прав позивача є скасування оскаржуваного акту та зобов`язання відповідача здійснити повторне розслідування нещасного випадку й скласти відповідний акт з урахуванням висновків суду, викладених у цій постанові.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Інші доводи учасників справи висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Відповідно до пункту другого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом частини першої статті 317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, то оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а позов частковому задоволенню.

Згідно частин першої, шостої статті 139 КАС при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Враховуючи, що суд апеляційної інстанції задовольняє позов у межах двох вимог немайнового характеру, то стягненню на користь позивача підлягає 3632 грн судового збору (908 грн, що сплачені за подання позову, та 2724, що сплачені за подання апеляційної скарги).

Керуючись статтями 34, 243, 311, 317, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 13.12.2021 та ухвалити нове судове рішення, яким позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними, скасування рішень, зобов`язання до вчинення дій задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати акт від 06.08.2021 №908/26 за формою Н-1 (НВП) про розслідування нещасного випадку, що стався 15.06.2021 о 01 год. 20 хв., з інспектором взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Черкаській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався 15.06.2021 о 01 год. 20 хв., з інспектором взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Черкаській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1, за результатами якого скласти акт з урахуванням висновків суду, що викладені у цій постанові.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції (03048, місто Київ, ВУЛИЦЯ ФЕДОРА ЕРНСТА, будинок 3; ) на користь ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 ; АДРЕСА_2 ) сплачений судовий збір у розмірі 3632 (три тисячі шістсот тридцять дві) грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя І.В. Федотов

Суддя А.Ю. Коротких