Справа № 712/9037/22
Суддя: Стеценко О. С.
Дата ухвалення: 2023-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЄУ № 712/9037/22
Провадження № 2-а/712/36/23
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

08 лютого 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі судді Стеценко О.С., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Поліцейського 1 батальйону 4 роти УПП в Черкаській області рядового поліції Тищенка О.О. про визнання протиправною, скасування постанови про накладання адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з адміністративним позовом до відповідачів, у якому просить: скасувати постанову серія ЕАР№5936506 від 25.09.2022 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 126 КУпАП, та зупинити провадження по справі відносно ОСОБА_1 до звільнення його з військової служби або до припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 01 листопада 2022 року адміністративний позов залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Підставою залишення позовної заяви без руху стала її невідповідність вимогам ст. 160, ст. 286 КАС України.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху від 01.11.2022 направлялась позивачу на поштову адресу, вказану в позовній заяві.

22.12.2022 до суду надійшов конверт без вручення заявнику із відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання».

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху від 01.11.2022 направлялась поторно позивачу на поштову адресу, вказану в позовній заяві, 05.01.2023.

З офіційного сайту «Укрпошта» при відстеженні трекінгу поштового направлення на адресу позивача стало відомо, що 23.01.2023 «відправлення не вручено під час доставки».

Отже, судом вжито усіх можливих заходів з використанням передбачених нормами КАС процесуальних засобів щодо належного повідомлення позивача про постановлену ухвалу суду без руху.

Таким чином, строк для усунення недоліків сплинув 03.01.2023.

Судом встановлено, що у визначений судом термін десять днів з дня отримання копії ухвали, недоліки, вказані в ухвалі суду від 01.11.2022, заявником не були усунуті, а строк, наданий судом для усунення недоліків заяви, сплинув.

У постанові Верховного Суду від 20 жовтня 2022 року у справі № 9901/462/21 сформульована правова позиція про те, що установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Стаття 44 КАС України передбачає обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Згідно із частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Таким чином, учасники справи повинні вчасно, сумлінно, в належний спосіб використовувати всі наявні в них засоби та можливості, передбачені законодавством, з метою запобігання невиправданим зволіканням під час виконання своїх процесуальних обов`язків.

Велика Палата Верховного Суду зазначає, що розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 07 вересня 2022 року, постановленій у цій справі, звертала увагу скаржника на те, що одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження судового рішення, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Зокрема, у цьому судовому рішенні Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, будучи обізнаним про передбачені законодавством строки постановлення Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду судового рішення за результатами розгляду питання щодо можливості відкриття провадження у справі за його адміністративним позовом та про строки його надсилання, позивач повинен був вчиняти активні дії, спрямовані на його отримання у відділенні поштового зв`язку, то після подання адміністративного позову та спливу передбачених КАС України строків для ухвалення відповідного судового рішення, він повинен був вчиняти активні дії з метою з`ясування, чи надходила йому відповідна кореспонденція за вказаною в позовній заяві адресою), та/або ж шляхом ознайомлення з рішенням після його оприлюднення в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Велика Палата Верховного Суду зазначила, що незалежно від того, чи було вручено це поштове відправлення належній чи неналежній особі, позивач мав можливість ознайомитись з оскаржуваним судовим рішенням з моменту його оприлюднення в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Натомість жодних запитів стосовно надання інформації про стан розгляду справи, заяв щодо ознайомлення з її матеріалами, надсилання копії оскаржуваного судового рішення, зокрема, на офіційну електронну адресу позивача або щодо обставин, які об`єктивно перешкоджали отримати копію цього рішення в паперовій формі, надісланих відповідно до вимог КАС України, від скаржника до суду не надходило.

Таким чином, процесуальна поведінка скаржника не демонструє повноти використання своїх процесуальних прав, готовності брати участь у справі на всіх етапах її розгляду, достатньої зацікавленості щодо належного захисту своїх прав у судовому порядку (Постанова ВП ВС у справі №9901/462/21 від 20.10.2022).

У постанові Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21 сформульована правова позиція про те, що, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. Слід також враховувати правову позицію Європейсього суду з прав людини, зокрема у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнаватися про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Між тим, згідно позиції Європейського суду з прав людини, яка викладена в рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України», нездатність суду ефективно проти діяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції.

Як вбачається з матеріалів цієї справи, позивач не цікавиться ходом розгляду його позовної заяви, недоліки не усуває. Недоліки заяви перешкоджають суду відкрити провадження у справі та розглядати її по суті.

Як неодноразово наголошував в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, заявник, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Судом встановлено, що у визначений судом термін десять днів з дня отримання копії ухвали, недоліки, вказані в ухвалі суду від 01 листопада 2022 року, позивачем не були усунуті, а строк, наданий судом для усунення недоліків позовної заяви, сплинув.

При цьому, будь-яких повідомлень щодо неможливості виконання ухвали суду від 01.11.2022 у строки, встановлені судом, від позивача також не надходило.

Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

За вищенаведених обставин, суд прийшов до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Поліцейського 1 батальйону 4 роти УПП в Черкаській області рядового поліції Тищенка О.О. про визнання протиправною, скасування постанови про накладання адміністративного стягнення слід повернути позивачу, роз`яснивши при цьому право останнього на повторне звернення із даною позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.ст. 123, 161, 169, 248 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Поліцейського 1 батальйону 4 роти УПП в Черкаській області рядового поліції Тищенка О.О. про визнання протиправною, скасування постанови про накладання адміністративного стягнення вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги з дня її проголошення.

Суддя О.С.Стеценко