Справа № 200/1365/21-а
Суддя: Хохуляк В.В.
Дата ухвалення: 2023-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 лютого 2023 року

м. Київ

справа №200/1365/21-а

адміністративне провадження №К/990/3530/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Хохуляка В.В.,

суддів: Бившевої Л.І., Ханової Р.Ф.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області на ухвалу Першого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2022 у справі №200/1365/21-а за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги,

УСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулось до суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги від 08.10.2020 №Ф-412426-46 про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 18786,72грн.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 21.04.2021 адміністративний позов задоволено.

Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2022 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 21.04.2021 у справі №200/1365/21-а.

Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, Головне управління ДПС у Донецькій області 31.01.2023 звернулось з касаційною скаргою та заявою про поновлення процесуального строку до Верховного Суду.

При вирішенні питання щодо поважності наведених заявником підстав пропуску строку касаційного оскарження суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої та другої статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Керуючись частиною п`ятою статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22.12.2005 №3262, згідно з якою судді мають право на доступ до усіх інформаційних ресурсів Єдиного державного реєстру судових рішень з`ясовано, що ухвала Першого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2022 прийнята в письмовому провадженні. Отже, останнім днем для звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в межах встановленого законом строку був день із датою 23.11.2022, в той час, як касаційну скаргу подано відповідачем до суду касаційної інстанції 31.01.2023, що свідчить про пропуск встановленого законом процесуального строку на касаційне оскарження.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження податковий орган зазначає, що вже звертався з касаційною скаргою на ухвалу Першого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2022 у справі №200/1365/21-а, однак ухвалою Верховного Суду від 05.01.2023 касаційну скаргу було повернуто, як таку, що не містила підстав касаційного оскарження.

Звертаючись з касаційною скаргою вдруге відповідач зазначає, що повторне звернення з належно оформленою апеляційною скаргою в межах річного строку є підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

Крім того, податковий орган зазначає, що пропуск процесуального строку стався з незалежних нього причин, а саме, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та запровадженням на території України воєнного стану на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 від 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-XI «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні».

Інших обґрунтованих доводів, які б підтверджували поважність підстав пропуску строку касаційного оскарження, відповідачем не наведено.

Разом з тим, наведені відповідачем у заяві про поновлення строку касаційного оскарження підстави не можуть бути визнані судом поважними, з огляду на наступне.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Враховуючи викладене, особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановленому вказаним Кодексом порядку.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

В свою чергу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Надаючи оцінку обставинам, щодо поважності підстав пропуску строку в інтервалах між первинним зверненням до суду, поверненням вперше поданої касаційної скарги та зверненням до суду вдруге з новою касаційною скаргою, суд виходив з наступного.

Ухвала Першого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2022 ухвалена в письмовому провадженні та набрала законної сили з дати прийняття.

31.12.2022 Головне управління ДПС у Донецькій області вперше звернулось з касаційною скаргою до Верховного Суду. Ухвалою Верховного Суду від 05.01.2023 касаційну скаргу було повернуто заявнику, копія ухвали надійшла в особистий кабінет через підсистему «Електронний суд» податкового органу 09.01.2023.

Своє право на звернення до суду відповідач вдруге реалізував 31.01.2023, тобто в найкоротший термін після постановлення ухвали про повернення.

Суд вважає, що у заяві про поновлення строку відповідачем не наведено обґрунтованих доводів та не надано належних і допустимих доказів на підтвердження наявності у останнього об`єктивних перешкод, які унеможливили реалізацію права на звернення до Верховного Суду вперше у строк визначений статтею 329 КАС України, оскільки податковий орган взагалі не обґрунтовує обставини щодо отримання копії ухвали Першого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2022, а також обставини щодо неможливості звернення до суду протягом тридцятиденного терміну з моменту отримання даної копії судового рішення.

Таким чином, суд касаційної інстанції позбавлений можливості встановити та надати оцінку обставинам щодо поважності підстав пропуску строку при зверненні з касаційною скаргою вперше.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання, викладених відповідачем у заяві про поновлення строку касаційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого відповідач має усунути вказані недоліки та надати суду касаційної інстанції обґрунтовану заяву та надати належні докази на підтвердження поважності підстав пропуску строку на касаційне оскарження.

Керуючись статтями 169, 248, 327, 329, 330, 332, 359 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області на ухвалу Першого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2022 у справі №200/1365/21-а за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги залишити без руху.

Встановити особі, що подала касаційну скаргу, десятиденний строк для усунення виявлених недоліків касаційної скарги з моменту отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Після усунення недоліків касаційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді В.В. Хохуляк

Л.І. Бившева

Р.Ф. Ханова