Справа № 340/4963/22
Суддя: С.В. Дегтярьова
Дата ухвалення: 2023-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/4963/22

Кіровоградський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Дегтярьової С.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Еквінта» (25002, м. Кропивницький, вул. Ельворті, 7, оф.207, )

до відповідача: Головного управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, )

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 03 жовтня 2022 року №4 на суму 93726,00 грн.

Позов мотивовано тим, що спірне рішення відповідачем було прийнято за результатами фактичної перевірки за наслідками якої був складений акт від 31.05.2022 р. №846/11/11/РРО/44254551 за висновками якого встановлено порушення позивачем вимог п.1, 2 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Позивач вказує, що для встановлення та відображення в акті перевірки порушення товариством п.1, 2 ст.3 Закону №265/95-ВР, перевіряючі повинні були встановити факт не проведення товариством розрахункових операцій на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій та/або не створення у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій та не надання особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, при отриманні товарів (послуг) розрахункового документа встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції.

Позивач зазначає, що з огляду на зміст Акту перевірки від 31.05.2022 року вбачається, що до перевірки надано реєстраційне посвідчення на реєстратор розрахункових операцій (РРО) модель ІКС-СА110-810 фіскальний номер , заводський номер IS80021200, дата видачі 14.09.2020 р. та довідку про його опломбування. Пломби РРО в наявності.

Окрім того, перевіркою встановлено, що реєстратор розрахункових операцій Товариства фіскалізовано (п.2.2.14. Акту); товариством використовується режим попереднього програмування найменування, цін товарів (послуг) та обліку їх кількості (п.2.2.5. Акту); товариством друкуються на реєстраторі розрахункових операцій фіскальні звітні чеки (п.2.2.6. Акту); товариством подаються до органів доходів і зборів по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані (п. 2.2.7. Акту); контрольна розрахункова операція не проводилася та застосування чи не застосування РРО при продажу товарів (наданні послуг) не перевірялося (п. 2.2.12. Акту); надання розрахункового документу встановленої форми та змісту не перевірялося (п. 2.2.13. Акту).

Позивач стверджує, що при перевірці АЗС №14 у перевіряючих були відсутні підстави для висновку про порушення ними п.1, 2 ст.3 Закону №265/95-ВР. Між тим, позивач зазначає, що перевіряючими зроблено висновок про непроведення розрахункової операції через РРО виключно на підставі наявності на АЗС недостачі пального. При цьому, не встановлюючи та не відображаючи в акті перевірки коли та за яких обставин така недостача виникла, чи відображена вказана недостача в обліку товариством нафтопродуктів на АЗС. Також, при розрахунку вартості пального, яка (на думку перевіряючих) не була проведена товариством через РРО, перевіряючими вказана вартість пального, обрахована виходячи з діючих цін на пальне на АЗС на час проведення перевірки, не встановлюючи при цьому ціну та вартість пального на час виникнення його недостачі. Позивач вважає, що висновки акту перевірки не відповідають фактичним обставинам справи та побудовані на припущеннях. ТОВ «Еквінта» вважає спірне податкове повідомлення-рішення протиправним та просить його скасувати.

Ухвалою судді від 28.10.2022 року відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (а.с.80).

Представником відповідача надано до суду відзив на позовну заяву (а.с.84-85), в якому вказано про те, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення обґрунтоване, законне та прийняте відповідно до норм Податкового кодексу України.

Відповідач вказував, що перевіркою встановлено непроведення розрахункової операції через РРО пального А-92 Еnergy, А-95, А-95 Еnergy та ДП Еnergy, а саме станом на 26.05.2022 р., згідно показників РРО (Х-звіт) облікові залишки пального складають:

- А-92 Еnergy 1943 літрів,

- А-95 1150 літрів,

- А-95 Еnergy 1137 літрів,

- ДП Еnergy 1038 літрів.

При знятті фактичних залишків кількість пального за допомогою метр штока обсяг палива становить:

- А-92 Еnergy 2917 літрів,

- А-95 1517,47 літрів,

- А-95 Еnergy 1320,77 літрів,

- ДП Еnergy 1371,04 літрів.

У відзиві вказано, що при співставленні встановлено розбіжності між фактичними та обліковими залишками, загальна сума не проведення через РРО складає 93775,00 грн. Також, перевіркою встановлено недотримання вимог законодавства щодо формування, встановлення та застосування цін на пальне, а саме за період з 01.03.2022 р. по 19.05.2022 р. суб`єкт господарювання застосував ціни, які значно перевищують граничні ціни встановлені державою на загальну суму 55922,10 грн. Доводячи правомірність спірного податкового повідомлення-рішення, представник відповідача просив суд у задоволенні позовних вимог відмовити.

Позивачем подано відповідь на відзив, в якому він наполягає на своїй позиції (а.с.109-110).

Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у ній матеріалами, суд установив такі обставини та дійшов до таких висновків.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Еквінта» зареєстроване як юридична особа з 04.08.2021 року. Основним видом його економічної діяльності є роздрібна торгівля пальним (а.с.77-78).

У період з 26 по 31 травня 2022 р. ГУ ДПС у Кіровоградській області проведено фактичну перевірку товариства з обмеженою відповідальністю «Еквінта» щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення розрахункових операцій, ведення касових операцій, обігу підакцизних товарів, та наявності ліцензій, патентів, свідоцтв, за результатами якої складено акт №846/11/11/РРО/44254551 від 31.05.2022 р. (а.с.12-15, 90-94).

Перевіркою встановлено порушення:

- п.1, 2 ст.3 Закону України від 06 липня 1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»;

- п.414 Постанови КМУ від 09.12.2020 р. №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання, поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19. Спричиненої коронавірусом SARS-COV-2».

ТОВ «Еквінта» не погоджуючись із висновками акту подало заперечення від 09.06.2022 року №35 (а.с.22-29).

Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області надано відповідь про розгляд заперечень від 29.06.2022 р. №3988/6/11-28-07-05-02 (а.с.32-35).

На підставі акта перевірки відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення від 04.07.2022 року №5, яким до ТОВ «Еквінта» застосовано штрафні санкції за порушення законодавства про патентування, за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг в сумі 93775,00 грн. (а.с.36-38).

Не погодившись з податковим повідомленням-рішенням позивач оскаржив його до ДПС України (а.с.39-43).

Рішенням ДПС України про результати розгляду скарги від 21.09.2022 р. №11430/6/99-00-06-03-01-06 скасовано податкове повідомлення-рішення від 04.07.2022 р. №5 в частині застосованих штрафних (фінансових) санкцій у сумі 49,00 грн., а скаргу ТОВ «Еквінта» задоволено частково (а.с.46-49).

За результатами розгляду скарги Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області прийнято нове податкове повідомлення-рішення від 03.10.2022 р. №4, яким до ТОВ «Еквінта» застосовано штрафні санкції за порушення законодавства про патентування, за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг в сумі 93726,00 грн. (а.с.50-51).

Не погодившись з винесеним податковим повідомленням-рішенням позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між позивачем та відповідачем, суд зазначає наступні фактичні обставини у справі.

В акті перевірки №846/11/11/РРО/44254551 від 31.05.2022 р. вказано про порушення позивачем, зокрема, п.1, 2 ст.3 Закону України від 06 липня 1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон №265/95-ВР).

Так, відповідачем вказано, що ТОВ "Еквінта" не провело розрахункові операції через РРО з реалізації пального А-92 Еnergy, А-95, А-95 Еnergy та ДП Еnerg, а саме станом на 26.05.2022 р., згідно показників РРО (Х-звіт) облікові залишки пального на момент перевірки складають:

- А-92 Еnergy 1943 літрів,

- А-95 1150 літрів,

- А-95 Еnergy 1137 літрів,

- ДП Еnergy 1038 літрів.

При знятті фактичних залишків на момент перевірки за допомогою метр штока обсяг палива становить:

- А-92 Еnergy 2917 літрів,

- А-95 1517,47 літрів,

- А-95 Еnergy 1320,77 літрів,

- ДП Еnergy 1371,04 літрів.

Як вказано в акті перевірки фактичні залишки, встановлені за допомогою метр штока, склали більшу кількість ніж обліковано в залишку за даними РРО:

- А-92 Еnergy 2917 літрів - 1943 літрів = 974 л,

- А-95 1517,47 літрів - 1150 літрів = 367,47 л,

- А-95 Еnergy 1320,77 літрів - 1137 літрів = 183,77 л,

- ДП Еnergy 1371,04 літрів - 1038 літрів = 333,04 л.

Однак, відповідно до додатку до акту перевірки "фактичні залишки ПММ станом на 26.05.2022 року" показники залишків склали меншу кількість, а не більшу, як вказано в акті (а.с.95).

В зв`зяку з цим в акті перевірки податковий орган зробив висновок про те, що вказана різниця пального була реалізована позивачем без проведення такої розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій. Податковий орган визначив суму не проведення через РРО - 93775,00 грн.

Відповідно до п.1, 2 ст.3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється;

- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що штрафна санкція накладається лише у випадку здійснення реалізації товару, чого встановлено в ході перевірки не було. При цьому звертає увагу на те, що у матеріалах справи відсутні докази реалізації позивачем пального за місцем перевірки. Отже, сама по собі розбіжність між показниками РРО (х-звіту) (обліковими залишками та фактичними залишками в резервуарах за місцем реалізації чи зберігання товарів, за умови, що ці товари належним чином обліковані відповідно до Положення (стандарту) бухгалтерського обліку не є підставою для застосування до юридичної особи фінансової санкції, передбаченої п.1 ст.17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Відповідно до статті 17 Закону №265/95-ВР, до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: 1) у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше.

Судом встановлено, що документальні докази здійснення позивачем розрахункової операції та непроведення її через РРО в матеріалах перевірки та у матеріалах справи відсутні. Даний обставин податковий орган не встановлював.

Єдиний порядок організації та виконання робіт, пов`язаних з прийманням, транспортуванням, зберіганням, відпуском та обліком нафтопродуктів (усіх типів, марок і видів (залежно від масової частки сірки) визначено Інструкцією №281/171/578/155. Вимоги цієї Інструкції є обов`язковими для всіх суб`єктів господарювання (підприємств, установ, організацій та фізичних осіб - підприємців), що займаються хоча б одним з таких видів економічної діяльності, як закупівля, транспортування, зберігання і реалізація нафти і нафтопродуктів на території України (далі - підприємства).

Порядок приймання і відпуску нафтопродуктів на АЗС визначений у пункті 10 Інструкції №281/171/578/155. Відповідно до підпунктів 10.2.1, 10.2.10 пункту 10.2 цієї Інструкції приймання нафтопродуктів, що надійшли автомобільним транспортом від постачальників, здійснюється працівниками АЗС за марками та видами (дизельне паливо залежно від масової частки сірки) за даними ТТН у разі наявності паспорта якості та копії сертифіката відповідності. На підставі ТТН та акта приймання (у разі його наявності) оператор АЗС має оприбуткувати прийнятий нафтопродукт за марками та видами (дизельне паливо залежно від масової частки сірки), тобто зробити необхідні записи в журналі обліку надходження нафтопродуктів на АЗС за формою №13-НП. Дані про оприбутковані нафтопродукти заносяться до змінного звіту АЗС за формою №17-НП (додаток 14).

За умовами підпункту 10.3.1.3 пункту 10.3 Інструкції №281/171/578/155 облік реалізації нафтопродуктів ведеться через зареєстрований, опломбований у встановленому порядку та переведений до фіскального режиму роботи РРО з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій кожною АЗС, яка здійснює розрахунки із споживачами готівкою. Відпуск нафтопродуктів за готівку відображається у Змінному звіті АЗС за формою №17-НП.

Відповідно до пункту 10 постанови Кабінету Міністрів України від 20.12.1997 року №1442 «Про затвердження Правил роздрібної торгівлі нафтопродуктами» розрахунки за продані нафтопродукти здійснюються готівкою та/або у безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, талонів, відомостей на відпуск нафтопродуктів тощо) в установленому законодавством порядку.

Тобто, законодавством визначено можливість розрахунку за придбані у роздріб нафтопродукти як у готівковій формі, так і з використанням відомостей на відпуск, талонів, платіжних карток, смарт-карток (паливних карток).

Як визначено підпунктами 10.3.1.1, 10.3.2.1, 10.3.3.2, 10.3.4.2 пункту 10.2 Інструкції №281/171/578/155 розрахунки під час відпуску нафтопродукту власникам автотранспорту за готівку здійснюються на АЗС з використанням РРО, які відповідають технічним вимогам до їх застосування та внесені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій згідно з Положенням про Державний реєстр реєстраторів розрахункових операцій, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.08.2002 року №1315.

Відпуск нафтопродуктів за безготівковим розрахунком за відомостями здійснюється АЗС на підставі договорів, укладених між підприємством та споживачем. Відпуск нафтопродуктів відображається у відомості на відпуск нафтопродуктів за формою №16-НП (додаток 16).

Заправлення за талонами та відпуск нафтопродуктів за платіжними картками відображається у змінному звіті АЗС за формою №17-НП.

Згідно з пунктом 10.4 Інструкції №281/171/578/155 на АЗС здійснюється оперативне кількісне контролювання, результати якого використовуються для ведення обліку, звіряння кількості отриманих і відпущених нафтопродуктів. Кількісний облік нафтопродуктів на АЗС здійснюється за формою змінного звіту АЗС №17-НП. Під час приймання-передавання зміни оператори АЗС: визначають залишки нафтопродуктів на кінець зміни з урахуванням залишків на початок зміни (цей залишок переноситься з графи «обліковий залишок попередньої зміни»), надходження нафтопродуктів за зміну, які підтверджено відповідними документами, та кількості відпущених за зміну нафтопродуктів за сумарними показниками лічильників усіх ПРК, ОРК (обліковий залишок); вимірюють загальний рівень нафтопродуктів і рівень підтоварної води в кожному резервуарі та за результатами вимірювань визначають об`єм нафтопродуктів (фактичний залишок); роздруковують на РРО фіскальний звітний чек і визначають обсяг виконаних розрахункових операцій, що заносяться до фіскальної пам`яті; передають залишок готівки; перевіряють наявність та фіксацію у місцях, передбачених експлуатаційним документом, свинцевих пломб з відбитком повірочного тавра та відповідність відбитку цих тавр у формулярах на ПРК, ОРК.

У разі встановлення розбіжності фактичної і облікової кількості нафтопродуктів у резервуарі в границях відносної похибки методу вимірювання маси згідно з ГОСТ 26976 зміна передається і приймається за обліковим залишком нафтопродукту. Перевищення фактичного залишку на кінець зміни над обліковим залишком на кінець зміни понад допустиме граничне відхилення фіксується у змінному звіті. У разі перевищення розбіжності фактичної і облікової кількості нафтопродуктів у резервуарі понад зазначених норм керівництво повинно вжити заходів щодо проведення позачергової інвентаризації. До встановлення обставин перевищення фактичного залишку на кінець зміни над обліковим залишком на кінець зміни понад допустиме граничне відхилення обліковий залишок не корегується.

Після завершення зміни оператором АЗС складається змінний звіт АЗС за формою №17-НП у двох примірниках, з яких один з доданими ТТН здається до бухгалтерської служби, а другий - залишається на АЗС.

Після оприбуткування нафтопродуктів, дані лічильника сумарного обліку паливно-роздавальних колонок, система керування паливно-роздавальними колонками та реєстратори розрахункових операцій діють як одне ціле та не повинні мати розбіжностей даних більш ніж на 0,1 %. Як наслідок, дані про оприбутковане за даними бухгалтерського обліку пальне повинні відповідати даним реєстратора розрахункових операцій, який є носієм доказової інформації про обіг пального на АЗС.

Фактичні залишки нафтопродуктів на АЗС мають відповідати обліковим залишкам надходження нафтопродуктів за певний проміжок часу, що підтверджені відповідними документами (ТТН), змінного звіту АЗС за формою №17-НП, за вирахуванням кількості відпущених нафтопродуктів за сумарними показниками лічильників паливно-роздавальних колонок. Обсяг реалізації нафтопродуктів, що фіксується лічильником сумарного обліку паливно-роздавальних колонок за певний проміжок часу, має збігатися з обсягом реалізації, відображеним у звітних документах касових апаратів за всіма формами оплати за цей самий проміжок часу.

Як передбачено пунктом 16.1 Інструкції №281/171/578/155, матеріально відповідальні особи АЗС ведуть облік руху нафтопродуктів за марками і видами (для дизельного палива в залежності від масової частки сірки) нафтопродуктів у змінному звіті за формою №17-НП, який складається у двох примірниках. Перший примірник разом з первинними документами здається до бухгалтерської служби, а другий - залишається у матеріально відповідальної особи.

Згідно з пунктом 16.2 Інструкції №281/171/578/155 бухгалтерські служби підприємств перевіряють та приймають змінні звіти з доданими до них первинними документами (ТТН, талони, відомості встановленої форми, супровідні відомості за інкасацією готівки та інші), перевіряють правильність перенесення показників лічильників ПРК, ОРК з попередньої зміни, звіти про обсяг реалізації і форми оплати за РРО, визначення фактичних залишків нафтопродуктів у резервуарах АЗС за результатами вимірювання, відображених у формі №17-НП, та надходження готівки. Зроблені під час перевірки змінних звітів виправлення засвідчуються підписами операторів АЗС, керівника АЗС та головного бухгалтера або за його дорученням іншим працівником бухгалтерської служби підприємства.

Відповідно до п. 16.3 Інструкції №281/171/578/155 на підставі перевірених змінних звітів та первинних документів бухгалтерська служба підприємства нафтопродуктозабезпечення складає місячну накопичувальну відомість та обігові відомості, у яких відображаються:

- кількість завезених на АЗС нафтопродуктів за марками і видами (для дизельного палива залежно від масової частки сірки) та цінами;

- закупівельна вартість та вартість реалізації завезених нафтопродуктів;

- кількість та вартість нафтопродуктів, реалізованих споживачам за готівку, у тому числі сума ПДВ;

- кількість та вартість нафтопродуктів, реалізованих споживачам за безготівковими розрахунками згідно з відомостями, за талонами та платіжними картками;

- результати інвентаризації нафтопродуктів та готівки.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що облік руху нафтопродуктів за марками і видами ведуть матеріально відповідальні особи АЗС, відповідно первинні документи знаходяться на зберіганні у таких осіб, а також у бухгалтерських службах підприємства.

Суд бере до уваги, що податковий орган в ході перевірки та після її закінчення перед застосуванням штрафних санкцій кількість та вартість нафтопродуктів, реалізованих позивачем споживачам за безготівковими розрахунками згідно з відомостями, за талонами та платіжними картками не досліджував.

Співставивши лише розбіжність даних РРО та фактичних залишків, відповідач зробив висновок про реалізацію пального, в кількості такої розбіжності за готівкові кошти без проведення даної операції через РРО при цьому не встановлюючи самого факту здійснення розрахункової операції.

Суд звертає увагу на те, що фінансова санкція, за п.1 ст.17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» може бути застосована до юридичної особи лише у тому випадку, коли ця особа здійснила реалізацію товару не провівши таку операцію через РРО.

Так, підставою ж для винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення була лише розбіжність даних РРО та фактичних залишків. При цьому, відповідач не досліджував відомості на відпуск нафтопродуктів за формою №16-НП, а також інші облікові документи, а також не піднімав питання проведення інвентаризації з метою перевірки можливих технічних втрат, тощо.

Способом же перевірки наявності нестачі нафтопродуктів є співставлення даних обліку звітів АЗС за формою №16-НП, №17-НП та даних РРО з фактичними вимірюваннями залишків пального в резервуарах, тобто визначення різниці між кількістю нафтопродуктів, які надійшли на АЗС та кількістю реалізованих нафтопродуктів. При цьому виключенню також підлягає можливість технічних втрат.

Окрім цього, згідно з пунктом 14.3 Інструкції №281/171/578/155 облік нафти і нафтопродуктів у фізичних величинах (за об`ємом, масою) ведеться безпосередньо матеріально відповідальними особами, а бухгалтерська служба підприємства здійснює їх кількісно-грошовий облік.

Вимірювання рівня нафтопродуктів у резервуарах на АЗС має здійснюватись за методами та з дотриманням всіх передбачених вимог щодо здійснення таких замірів, що визначені Інструкцією №281/171/578/155, яка є спеціальним нормативним актом, що встановлює єдиний порядок організації та виконання робіт, пов`язаних з прийманням, транспортуванням, зберіганням, відпуском та обліком товарної нафти і нафтопродуктів та є обов`язковою для всіх суб`єктів господарювання, що займаються хоча б одним з таких видів економічної діяльності, як закупівля, транспортування, зберігання і реалізація нафти і нафтопродуктів на території України.

Підпунктом 4.2.1 пункту 4.2 Інструкції №281/171/578/155 встановлено, що облік нафти і нафтопродуктів на нафто- та газопереробних заводах, підприємствах із забезпечення нафтопродуктами, підприємствах нафтопровідного і нафтопродуктопровідного транспорту, наливних пунктах ведеться в одиницях маси, а на АЗС - одиницях об`єму. Для визначення маси та об`єму нафти і нафтопродуктів можуть використовуватися об`ємно-масовий статичний, об`ємно-масовий динамічний, прямий масовий (статичне зважування та зважування під час руху) і об`ємний методи вимірювань відповідно до вимог ГОСТ 26976.

Згідно з підпунктами 4.2.2, 4.2.5 пункту 4.2 Інструкції №281/171/578/155 об`ємно-масовим статичним методом визначається маса нафти і нафтопродукту за їх об`ємом, густиною та температурою. Об`єм нафти і нафтопродуктів визначається за допомогою градуйованих резервуарів та засобів вимірювань рівня нафти і нафтопродуктів у резервуарах, залізничних цистернах, танках суден або за повною місткістю мір (автоцистернах, причепах-цистернах, напівпричепах-цистернах).

Об`ємним методом вимірюється лише об`єм нафтопродукту. Для вимірювань об`єму нафтопродуктів на АЗС використовуються паливороздавальні колонки (ПРК) і оливороздавальні колонки (ОРК), що мають відлікові пристрої для індикації ціни, об`єму та вартості виданої дози.

Під час реалізації споживачам світлих нафтопродуктів та олив споживачам на АЗС мають застосовуватись лише паливороздавальні колонки з допустимою відносною похибкою в умовах експлуатації в усьому діапазоні температур не гіршою, ніж ± 0,5% та оливороздавальні колонки з допустимою основною відносною похибкою не гіршою, ніж ± 1,0% з реєстраторами розрахункових операцій відповідно до вимог Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Об`єм нафтопродукту під час його відпуску власникам автомобільного транспорту вимірюється у режимах дистанційного і місцевого керування ПРК і ОРК. Для дистанційного керування ПРК і ОРК мають використовуватись технічні засоби, що належать до складу спеціалізованих електронних контрольно-касових апаратів, унесених до Державного реєстру електронних контрольно-касових апаратів і комп`ютерних систем України для сфери застосування на АЗС. Зазначені засоби мають відповідати технічним вимогам до спеціалізованих електронних контрольно-касових апаратів для сфери застосування на АЗС та забезпечувати реєстрацію грошових коштів і надання розрахункових документів у єдиному технологічному циклі з відпусканням нафтопродуктів. Місцеве керування ПРК і ОРК має передбачати можливість функціонування з РРО.

Обсяг реалізації нафтопродукту, що фіксується лічильником сумарного обліку ПРК і ОРК за певний проміжок часу, має збігатися з обсягом реалізації, відображеним у звітних документах касового апарата за всіма формами оплати за цей самий проміжок часу. При цьому розбіжність за добу між показами лічильника сумарного обліку і даними звітних документів касового апарата не повинна перевищувати 0,1% від об`єму відпущених пального або олив. Сумарний об`єм нафтопродуктів, відпущених через ПРК та ОРК, не може використовуватись для обліку маси нафтопродуктів.

Відповідно до підпункту 4.3.2 пункту 4.3 Інструкції №281/171/578/155 рівень нафти, нафтопродукту та підтоварної води або льоду в резервуарах має вимірюватись металевими рулетками з вантажем, метроштоками, стаціонарними рівнемірами або іншими засобами вимірювання, допущеними до застосування Держспоживстандартом України. Границі допустимої похибки вимірювання рівня світлих нафтопродуктів та підтоварної води не повинні перевищувати ± 2 мм, нафти та газового конденсату - ± 4 мм, мазуту - ± 5 мм, інших нафтопродуктів - ± 2 мм. Перед кожним вимірюванням рівня нафти і нафтопродукту у вертикальних і горизонтальних резервуарах здійснюється перевірка базової висоти згідно з підпунктом 4.3.2.6 цієї Інструкції. Після завершення приймання нафти і нафтопродуктів вимірювання здійснюється при закритих вхідних і вихідних засувках після 30-хвилинного відстоювання в горизонтальних резервуарах і годинного - у вертикальних резервуарах. У разі вимірювання рівня нафтопродуктів у горизонтальних циліндричних резервуарах нижній кінець метроштока чи вантажу рулетки має потрапляти на нижню твірну резервуара. Вимірювання рівня нафти або нафтопродукту здійснюються двічі. У разі виявлення розбіжностей між результатами двох вимірювань понад допустиму похибку (± 2 мм) вимірювання необхідно повторювати доти, доки різниця між результатами трьох поспіль проведених вимірювань не буде в границях допустимої похибки вимірювання. При цьому за результат вимірювань береться середнє арифметичне значення результатів трьох найближчих вимірювань.

Відтак, враховуючи наведене вище, суд стверджує про те, що вимірювання рівня нафтопродуктів у резервуарах на АЗС були здійснені відповідачем з порушенням вимог Інструкції №281/171/578/155, оскільки в акті перевірки не зазначено інформації щодо методів, способів, за допомогою яких здійснювалось зняття фактичних залишків паливно-мастильних матеріалів, як того вимагає вказана Інструкція, а тому її результати не можуть вважатися достовірними, а відповідно і твердження відповідача про те, що позивач реалізував паливно-мастильні матеріали за готівку без застосування РРО, не є доведеним.

Крім того, суд звертає увагу, що в акті перевірки зазначено, що при вимірюванні резервуарів було виявлено розбіжність між залишками у Zзвіті та фактичними в більший бік, тобто здійснене посилання на надлишок певної кількості пального в резервуарах, що виключає достовірність висновку про реалізацію таких товарів.

Зміст же додатку до акту про зняття фактичних залишків ПММ свідчить про зворотне - про нестачу паливно-мастильних матеріалів на момент перевірки, що фактично унеможливлює встановлення податковим органом факту реалізації цих товарів та виключає можливість застосування до суб`єкта господарювання санкції, передбаченої п.1 ст.17 Закону №265/95-ВР. При цьому, підставою для застосування штрафних санкцій за реалізацію товарів, без проведення операцій через РРО, є встановлений факт саме реалізації цих товарів в місцях їх реалізації, чого податковим органом не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає податкове повідомлення-рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Тож здійснені позивачем судові витрати на сплату судового збору у сумі 2481,00 грн. (а.с.11) слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 03 жовтня 2022 року №4, яким до Товариства з обмеженою відповідальністю «Еквінта» застосовано штрафні (фінансові) санкції на суму 93726,00 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Еквінта» () витрати на сплату судового збору у розмірі 2481,00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду С.В. Дегтярьова