Справа № 160/11872/22
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бондар М.В.
при секретарі судового засідання Ожередовій О.Д.
представника позивача Татькова В.А.
представника відповідача Дерець Т.В.
розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "КЕРАМЕТ" до Дніпровської митниці про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява від Товариства з обмеженою відповідальністю "КЕРАМЕТ" (далі ТОВ "КЕРАМЕТ", позивач) до Дніпровської митниці Держмитслужби (далі відповідач), в якій позивач просить:
- визнати протиправними дії Дніпровської митниці Держмитслужби України щодо видачі рішення про відмову у видачі сертифікату з перевезення товару EUR.1 від 18.02.2022 №UА110020/22/000040;
- зобов`язати Дніпровську митницю Держмитслужби України скасувати рішення про відмову у видачі сертифіката з перевезення товару EUR.1 від 18.02.2022 № UА110020/22/000040 виданого позивачу.
Ухвалою суду від 12.08.2022 прийнято позовну заяву та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.
31.08.2022 від представника відповідача надійшла заява про продовження процесуального строку для надання відзиву по справі.
Ухвалою суду від 01.09.2022 заяву задоволено, продовжено строк для подачі відзиву на позов Дніпровській митниці Держмитслужби.
ІV, є обов`язковими при здійсненні операцій з металобрухтом; відсутні обов`язкові документи, визначені ДСТУ 4121-2002 «Метали чорні вторинні. Загальні технічні умови»; відсутня технологічна (схема) інструкція та/або довідка виробника про основні операції технологічного процесу, в результаті якого утворюються відходи чорних і кольорових металів; на офіційному веб-сайті Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості у Переліку суб`єктів господарювання, які здійснюють заготівлю та операції з металобрухтом, станом на 09.02.2022 ТОВ «Краматорський феросплавний завод» відсутнє; у Переліку суб`єктів господарювання, які здійснюють заготівлю та операції з металобрухтом, інформація про місцезнаходження (місце проживання) суб`єкта господарювання ТОВ «КЕРАМЕТ» не відповідає відомостям АСМО «Інспектор». Разом з тим відповідач повідомив, що позивач звертався до Державної митної служби України щодо перегляду рішення Дніпровської митниці про відмову у видачі сертифіката з перевезення товару з України за формою EUR.1 від 18.02.2022 №UА110020/22/000040. Державна митна служба України надала обґрунтовану відповідь ТОВ «КЕРАМЕТ» щодо причин відмови у видачі сертифіката з перевезення товару EUR.1 листом від 02.08.2022 № 08-4/15-03/13/4242. Відповідач вважає, що фактичні обставини справи свідчать про правомірність відмови митниці у видачі Сертифікату з перевезення товару EUR.1 та відповідно про відсутність правових підстав для скасування рішення, просить відмовити в задоволенні позову.
На підставі ухвали від 12.09.2022 суд перейшов до розгляду справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.
В підготовчому засіданні 19.10.2022 замінено відповідача на правонаступника - Дніпровську митницю, закрито підготовче провадження на призначено розгляд справи по суті в судовому засіданні на 16.11.2022.
За клопотанням учасників справи судові засідання відкладались.
28.11.2022 до суду відТОВ "КЕРАМЕТ" надійшла відповідь на відзив без доказів направлення іншій стороні.
31.11.2022 у судовому засіданні оголошено перерву до 12.12.2022.
09.12.2022 представником позивача надано до суду докази направлення Дніпровській митниці засобами поштового зв`язку 06.12.2022 копії відповіді на відзив, в якій останній підтримав доводи викладені в позовній заяві.
В судове засідання 12.12.2022 представники сторін не з`явились, про дату, час та місце засідання повідомлені належним чином, судом прийнято рішення про повернення до стадії підготовчого провадження, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, відкладено підготовче засідання на 05.01.2023.
05.01.2022 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 17.01.2023.
У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді, розгляд справи перенесено на 25.01.2023.
В судовому засіданні 25.01.2023 представники сторін підтримали обрані правові позиції з підстав, зазначених в письмових заявах по суті спору: представник позивача просив позов задовольнити, представник відповідача заперечувала проти задоволення позовних вимог.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Зазначений товар є таким, що за кодом та описом підпадає під дію Закону України «Про вивізне (експортне) мито на відходи та брухт чорних металів» від 24.10.2002 № 216-IV (далі - Закон № 216-IV). Ставка вивізного (експортного) мита на Товар, на дату оформлення вказаної митної декларації, становила 58 євро за тону.
Митне оформлення партії товару за ЕМД ЕК10АА від 08.12.2021 № UA110020/2021/012776 здійснено ТОВ «КЕРАМЕТ» за ставкою 58 євро за тону, відповідно до Закону № 216-IV, зі сплатою вивізного експортного мита у розмірі 214 577,67 грн.
Позивач 18.02.2022 звернувся до Дніпровської митниці із заявою щодо видачі сертифіката з перевезення товару з України за формою EUR.1 (далі - Заява) в рамках Угоди на партію товару, оформленого за ЕМД, після здійснення експорту.
За результатами розгляду поданих позивачем документів, Дніпровською митницею було прийнято рішення про відмову у видачі сертифіката з перевезення товару з України за формою EUR.1 від 18.02.2022 № UA110020/22/000040, в якому вказано на наступні недоліки:
1. Заповнення графи 7 паперових примірників наданого сертифіката EUR.1 не відповідає вимогам Розділу IV Наказу МФУ від 02.03.2021 № 139;
2. Товар, зазначений в інвойсі від 26.11.2021 № 1, неможливо ідентифікувати відносно опису товару, зазначеного у графі 8 сертифіката EUR.1, графі 8 заяви для видачі сертифіката з перевезення товару з України за формою EUR.1 від 07.02.2022, декларації постачальника (виробника) товарів, що мають преференційний статус походження від 07.02.2022, видаткових накладних на придбання металобрухту від 19.07.2021 № 217, від 21.07.2021 № 220, від 22.07.2021 № 225, від 27.01.2021 № 230, від 29.07.2021 № 240;
4. Відсутні документи щодо роботи з металобрухтом, які відповідно до Закону України «Про металобрухт» від 05.05.1999 № 619-ХІV, є обов`язковими при здійсненні операцій з металобрухтом;
5. Відсутні обов`язкові документи, визначені ДСТУ 4121-2002 «Метали чорні вторинні. Загальні технічні умови»;
6. Відсутня технологічна (схема) інструкція та/або довідка виробника про основні операції технологічного процесу, в результаті якого утворюються відходи чорних і кольорових металів;
7. На офіційному веб-сайті Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості у Переліку суб`єктів господарювання, які здійснюють заготівлю та операції з металобрухтом, станом на 09.02.2022 ТОВ «Краматорський феросплавний завод» відсутнє;
8. У Переліку суб`єктів господарювання, які здійснюють заготівлю та операції з металобрухтом, інформація про місцезнаходження (місце проживання) суб`єкта господарювання ТОВ «КЕРАМЕТ» не відповідає відомостям АСМО «Інспектор».
Вважаючи протиправним рішення відповідача про відмову у видачі сертифіката з перевезення товару з України за формою EUR.1 від 18.02.2022 № UA110020/22/000040, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи спір по суті позовних вимог суд виходить з такого.
Відповідно до частини 1 статті 36 Митного кодексу України (далі МК України) країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі.
На підставі частини 2 статті 36 МК України країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених МК України.
Частина 6 статті 36 МК України передбачає, що положення МК України застосовуються для визначення походження товарів, на які при ввезенні їх на митну територію України поширюється режим найбільшого сприяння (непреференційне походження), з метою застосування до таких товарів передбачених законом заходів тарифного та нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.
Згідно з частиною 7 статті 36 МК України повністю вироблені або піддані достатній переробці товари преференційного походження визначаються на основі законів України, а також міжнародних договорів України, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України.
Частиною 3 статті 1 МК України встановлено, що якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені МКУ та іншими законами України, застосовуються правила міжнародного договору України.
Законом України від 16.09.2014 № 1678-VII ратифіковано Угоду про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співробітництвом з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони від 27.06.2014 (далі Угода).
Відповідно до положень пункту 2 статті 31 Глави 1 розділу IV Угоди вивізне (експортне) мито, яке застосовується в Україні, як зазначено у Додатку 1-С до Угоди, повинно поступово анулюватись протягом перехідного періоду, відповідно до Графіку, включеного до Додатку 1-С до Угоди.
Для цілей Глави 1 розділу IV Угоди термін «походження» означає, що товар підпадає під правила походження, викладені в Доповненні І «Визначення поняття «Походження товарів» і методів адміністративного співробітництва» (далі Доповнення І) до Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження (далі Конвенція).
Відповідно до статті 2 Розділу ІІ Доповнення І до Конвенції до Угоди, товари вважаються такими, що вироблені в Договірній Стороні при експорті в іншу Договірну Сторону:
a) товари цілком вироблені в певній країні відповідно до статті 4;
b) товари, що пройшли достатню обробку та переробку в Договірних Сторонах відповідно до Статті 5.
Згідно з підпунктами h та і пункту 1 статті 4 Доповненні І Конвенції до Угоди, вважаються цілком виробленими в Україні:
- вироби, що були у вжитку, зібрані там та придатні виключно для відновлення сировинних матеріалів (підпункт h);
- відходи та брухт, одержані в результаті виробничих операцій на території країни (підпункт і).
Відповідно до частини 2 статті 31 Глави І розділу IV «Торгівля та питання пов`язані з торгівлею» до Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергетики і іншими державами- членами, з іншої сторони (далі - Угода), існуючі мита на експорт поступово анулюються протягом перехідного періоду, відповідно до Графіку, включеного до Додатку І-С до Угоди.
На підставі Графіку на відходи та брухт чорних металів товарної позиції 7204 згідно з УКТЗЕД при їх експорті з України до країн-членів ЄС на 2021 рік встановлена ставка вивізного (експортного) мита у розмірі 5 євро за тону.
Для застосування тарифних преференцій зі сплатою знижених ставок вивізного (експортного) мита при експорті товарів з України до країн ЄС Угодою встановлені наступні вимоги:
- преференційний режим в рамках Угоди застосовується лише до товару, транспортованого безпосередньо між Україною та Європейським Союзом (стаття 12 Доповнення І Регіональної Конвенції про пан-євро-средземноморські преференційні правила походження до Угоди (далі - Конвенція);
- товар має бути українського походження, відповідно до правил походження, викладених в Доповненні І Конвенції до Угоди.
Товари, що походять з однієї із договірних Сторін підпадають під дію Угоди за умови подання, зокрема, сертифікату з перевезення товару EUR.1.
Для застосування зниженої ставки вивізного (експортного) мита в рамках Угоди при здійснені операцій з металобрухтом, необхідно, у тому числі, підтвердити походження металобрухту шляхом отримання у митниці сертифіката з перевезення товaру EUR.1, на умовах «походження товару», встановлених Додатком І Конвенції до Угоди та у Порядку, встановленому наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2021 № 139 «Про затвердження Поряду заповнення та видачі митницею сертифіката з перевезення (походження) товару EUR.1 або EUR -МЕД» (далі - Наказ № 139).
Відповідно до пункту 1 статті 15 Доповнення І до Конвенції до Угоди, товари, що походять з однієї з Договірних Сторін, і ввозяться в інші Договірні Сторони, підпадають під дію Угоди за умови подання одного з документів, що підтверджує походження, у тому числі сертифіката з перевезення товару EUR.1, який відповідно до статті 17 Доповнення І до Конвенції до Угоди може бути виданий після експорту відповідної партії товарів, яких він стосується, якщо:
- не був виданий під час експортування через допущення помилок або ненавмисних похибок або особливих обставин; або
- митним органам було доведено, що сертифікат EUR.1 був виданий, але не прийнятий під час імпортування з технічних причин.
Для цього експортер у своїй заявці повинен вказати місце і дату експортування товарів, яких стосується сертифікат EUR.1 і пояснити причини свого прохання.
Відповідно до статті 16 Доповнення І до Конвенції до Угоди, сертифікат EUR.1 має бути виданий митним органом Договірної сторони-експортера на письмову заяву експортера, або під відповідальність експортера, його уповноваженим представником.
Для цього експортер або його уповноважений представник має заповнити сертифікат EUR.1, а також бланк заявки однією з мов, якими складено Угоду, і відповідно до норм національного законодавства країни експорту.
Порядок заповнення та видачі сертифікатів EUR.1 з України регламентується наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2021 № 139 «Про затвердження Порядку заповнення та видачі митницею сертифіката з перевезення (походження) товару EUR.1 або EUR-MED» (далі Наказ МФУ № 139).
Для отримання сертифіката EUR.1 експортер, відповідно до пункту 3 Розділу ІІІ Наказу МФУ № 139, має подати структурному підрозділу, на який покладено функції з видачі сертифіката, документи:
- письмову або електронну заяву, що містить декларацію від експортера (далі - заява), за формою, визначеною Конвенцією та Угодами. Заява містить, у тому числу, відомості про товарну позицію готового товару згідно з Гармонізованою системою опису та кодування товарів й короткий зміст виконання критерію походження (повністю вироблений в Україні, або достатньо оброблений/перероблений, або кумуляція), наведеного в Доповненні І Конвенції до Угоди;
- електронну копію сертифіката EUR.1 у разі заповнення його машинописом та (за наявності), заповнену відповідно до вимог Конвенції або Угод бланк сертифіката EUR.1;
- декларацію постачальника (виробника) товарів, що мають преференційний статус походження, та/або декларацію постачальника (виробника) товарів, що не мають преференційного статусу походження, та/або довгострокову декларацію постачальника (виробника) товарів, що мають преференційний статус походження, та/або довгострокову декларацію постачальника (виробника) товарів, що не мають преференційного статусу походження (далі - декларація), що підтверджують преференційне походження товарів з України, відповідно до правил визначення преференційного походження, встановлених Конвенцією та Угодами, та/або їх електронні копії.
У разі видачі сертифіката EUR.1 після експорту відповідної партії товару експортер додатково надає митниці документи про те, що сертифікат:
- не був виданий на момент здійснення експорту товару (ів) через помилки або через особливі обставини, або
- виданий, але не прийнятий з технічних причин митними органами країни імпорту.
Також, відповідно до статті 17 Доповнення 1 Конвенції до Угоди, сертифікат EUR.1, виданий пізніше, повинен мати напис англійською мовою: «ISSUED RETROSPECTIVELY», який зазначається у графі 7 сертифіката EUR.1.
Відповідно до пункту 1 розділу VII Наказу МФУ № 139, митниця відмовляє у видачі сертифіката EUR.1 у разі, якщо:
- форма поданого бланка сертифіката EUR.1 (за наявності) не відповідає формі, визначеній Конвенцією або Угодами;
- сертифікат EUR.1 (за наявності) та/або заяву заповнено з порушенням вимог Конвенції або Угод та цього Порядку;
- декларація (ї) не містить (ять) відомостей про підтвердження преференційного походження товару (ів) з України, зазначеного (их) у сертифікаті EUR.1.
Експортні операції з металобрухтом відповідно до статті 13 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 № 959-ХІІ здійснюються з урахуванням особливостей, визначених Законами України від 05.05.1999 № 619-ХIV «Про металобрухт» (далі - Закон № 619-ХIV) та «Про вивізне (експортне) мито на відходи та брухт чорних металів» від 24.10.2002 № 216-IV.
Законом № 619-ХIV регулюються відносини, що виникають у процесі здійснення операцій з металобрухтом в Україні.
Статтею 1 Закону № 619-ХIV визначено, що документи у сфері роботи з металобрухтом - це документи, що містять дані про походження і власника металобрухту, відповідність його встановленим стандартам, нормам і правилам, вибухову, пожежну, екологічну та радіаційну безпеку.
Порядок здійснення операцій з металобрухтом визначено статтею 4 Закону № 619-ХIV.
Так, приймання промислового брухту від юридичних осіб оформлюється актом приймання із зазначенням найменування юридичної особи, кількості та джерел походження металобрухту. В акті робиться відмітка про вибухову безпеку, а у разі потреби - про дезактивацію і очищення металобрухту від шкідливих речовин та зазначається рівень дози випромінювання.
Порядок приймання, зберігання і методи випробувань металобрухту чорних та кольорових металів встановлюються відповідно до стандартів.
Оформлення документів, що засвідчують набуття права власності на металобрухт, та актів приймання металобрухту є обов`язковим (частина 11 статті 4 Закону № 619-ХIV).
Відповідно до статті 655 Цивільного кодексу України документом, який засвідчує набуття права власності на товар є договір купівлі-продажу.
На метали чорні вторинні (металобрухт) для перероблення, а також на продукти їхнього перероблення (шихтовий брухт), які використовують як металургійну сировину, поширюється дія Національного стандарту України «Метали чорні вторинні» Загальні технічні умови ДСТУ 4121-2002 (далі ДСТУ 4121-2002), затвердженого наказом Держстандарту України від 30.09.2002 № 516.
Відповідно до підпункту 4.1.2 пункту 4.1 розділу 4 «Технічні вимоги» ДСТУ 4121-2002, металобрухт за характеристиками і показниками якості поділяють на види і підвиди. Кожний окремий вид металобрухту характеризують за способом його утворення, фізичними властивостями, розмірами та масою окремих кусків, мірою засміченості, хімічним складом.
Металобрухт для перероблення повинен відповідати вимогам таблиці 2 «Характеристика та показники якості металобрухту для перероблення за видами» ДСТУ 4121-2002 (підпункт 4.1.2 пункт 4.1 розділ 4).
Відповідно до розділу 1 «Сфера застосування» ДСТУ 4121-2002 вимоги розділів 5 «Вимоги безпеки» та 6 «Вимоги охорони навколишнього середовища» цього стандарту є обов`язкові.
Розділом 5 ДСТУ 4121-2002 встановлено, що кожен транспортний засіб з металобрухтом потрібно супроводжувати документом щодо радіаційної безпеки, вибухової та хімічної безпечності. Форму посвідчення про вибухонебезпечність, хімічну та радіаційну безпечність металобрухту наведено у додатку Г ДСТУ 41212002.
Також, розділом 7 ДСТУ 4121-2002 встановлені правила приймання металобрухту, відповідно до яких металобрухт приймають партіями. Партія повинна складатися з металобрухту одного виду, яку відвантажують в одиниці транспортних засобів або одиниці пакування, та супроводжують одним документом про якість, який містить:
- назву підприємства-виробника;
- вид і підвид;
- походження металобрухту;
- масу партії товару;
- дату відправлення;
- номер транспортного засобу (вагона, автомобіля тощо);
- хімічний склад (для вуглецевих чорних металів не регламентовано; для легованих чорних металів за згодою сторін).
Кожну партію металобрухту потрібно супроводжувати посвідченням про вибухову, хімічну та радіаційну безпечність, встановленому додатком 7 ДСТУ 4121-2002.
З урахуванням зазначеного, разом з декларацією постачальника (виробника) товарів для підтвердження преференційного статусу походження металобрухту з України для отримання сертифіката з перевезення товару EUR.1 можуть бути подані:
- акт приймання металобрухту, обов`язковість оформлення якого встановлена Законом України «Про металобрухт» (стаття 4) та/або
- технологічна (схема) інструкція та/або довідка виробника про основні операції технологічного процесу, в результаті якого утворюються відходи чорних і кольорових металів, та/або
- документ про якість (паспорт) за формою, наведеною у додатку Д до ДСТУ 3211:2009/ГОСТ 1639/2009 «Брухт і відходи кольорових металів і сплавів» (у графі 3 паспорта містяться відомості про походження металобрухту) та/або документ про якість, наведений у розділі 7 «Правила приймання» ДСТУ 4121-2002 «Метали чорні вторинні. Загальні технічні умови» (документ містить відомості про походження металобрухту) далі ДСТУ 4121-2002; та/або
- інші документи, що підтверджують виконання критерію походження, відповідно до положень Доповнення І Конвенції до Угоди,
- а також у разі придбання експортером в Україні відходів та брухту чорних і кольорових металів: видаткові накладні/касові ордери або видаткові відомості тощо.
Перелік суб`єктів господарювання, що здійснюють заготівлю та операції з металобрухтом, спеціалізованих металургійних переробних підприємств оприлюднюються на офіційному веб-сайті Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості за адресою www.mspu.gov.ua.
При зверненні до митниці 18.02.2022 позивачем разом із заявою було надані наступні документи:
1. Контракт від 15.03.2021 № 150321;
2. Додаткова угода від 27.10.2021 № 1 до контракту від 15.03.2021 № 150321;
3. Додаткова угода від 15.12.2021 № 2 до контракту від 15.03.2021 № 150321;
4. Додаткова угода від 04.01.2022 № 3 до контракту від 15.03.2021 № 150321;
5. Додаткова угода від 24.01.2022 № 4 до контракту від 15.03.2021 № 150321;
6. Специфікація від 26.11.2021 № 1 до контракту від 15.03.2021 № 150321;
7. Митна декларація від 08.12.2021 № UА110020/2021/012776;
8. Аркуш коригування митної декларації від 08.12.2021
№ UА110020/2021/012776, датований 16.02.2022;
9. Інвойс від 26.11.2021 № 1;
10. Договір про надання послуг від 07.07.2021 № КМУ-21/72;
11. Довідка про проходження металобрухту від 31.07.2021;
12. Акт про утворення металобрухту від 31.07.2021 № 37;
13. Видаткові накладні від 19.07.2021 № 217, від 21.07.2021 № 220, від 22.07.2021 № 225, від 27.07.2021 № 230, від 29.07.2021 № 240;
14. Акти приймання металів чорних (вторинних) від 19.07.2021 № 6607Д, від 21.07/2021 № 6708Д, від 22.07.2021 № 6754Д, від 27.07.2021 № 7021Д, від 29.07.2021 №7125Д;
16. Декларація постачальника (виробника) товарів, що мають преференційний статус походження від 18.02.2022;
17. Технологічна схема про основні операції технологічного процесу, в результаті якого утворюються відходи чорних металів від 18.02.2022 № КМ-16/17-90;
18. Лист від 07.02.2022 № КМ-10/17-61;
19. Накладна СМГС від 09.12.2021 № 46234415;
20. Накладна СМГС від 09.12.2021 № 46238655;
21. Акт № 1 про походження металобрухту, посвідчення № 1 про вибухобезпечність, хімічну і радіаційну безпечність брухту чорних металів, сертифікат якості № 1 на вторинні чорні метали від 08.12.2021;
22. Лист Української асоціації вторинних металів від 04.02.2022 № 419;
23. Лист Keramet Hungary Kft. від 26.01.2022 № 007/2022;
24. Додаток VII, оформлений на партію Товару відповідно до Регламенту Європарламенту та Ради від 14.06.2006 № 1013/2006;
25. Рішення про відмову у видачі сертифіката з перевезення EUR.1 від 09.02.2022 № UA110020/22/000034;
26. Лист від 27.01.2022 № КМ-09/17-53;
27. Акт приймання партії товару від 21.12.2021;
28. Лист від 18.02.2022 № КМ-10/17-91.
За результатами розгляду поданих позивачем документів, Дніпровською митницею було прийнято рішення про відмову у видачі сертифіката з перевезення товару з України за формою EUR.1 від 18.02.2022 № UA110020/22/000040.
Посилання ТОВ «КЕРАМЕТ» на помилкове зазначення відповідачем у рішенні від 18.02.2022 № UA110020/22/000040 щодо не заповнення графи 7 паперового примірника сертифіката не знайшли підтвердження, адже за приписами розділу ІІ Наказу МФУ № 139 графа 7 сертифікату з перевезення форми EUR.1 у випадках, встановлених розділом IV цього Порядку (Видача сертифіката EUR.1 після здійснення експорту товару), заповнює посадова особа митниці.
У графі 7 Заяви ТОВ «КЕРАМЕТ» від 18.02.2022, на підставі якої посадова особа Дніпровської митниці приймала рішення про видачу сертифіката EUR, відсутня інформація щодо його видачі після здійснення експорту Товару, що не відповідає вимогам Розділу VIII Наказу МФУ № 139.
Також, у графі 7 Заяви експортера від 18.02.2022 не зазначено, з яких причин сертифікат EUR.1 не було отримано ТОВ «КЕРАМЕТ» під час митного оформлення партії товару за ЕМД від 08.12.2021 №UA110020/2021/012776, що не відповідає вимогам статті 17 Доповнення 1 Конвенції до Угоди, пункту 1 Розділу IV Наказу МФУ №139. Так, не заповнення позивачем графи 7 Заяви експортера від 18.02.2022 унеможливило заповнення графи 7 сертифікату EUR.1 посадовою особою митного органу.
Щодо доводів відповідача, що товар, зазначений в інвойсі від 26.11.2021 № 1, еможливо ідентифікувати відносно опису товару, зазначеного у графі 8 сертифіката EUR.1, графі 8 заяви для видачі сертифіката з перевезення товару з України за формою EUR.1 від 18.02.2022, декларації постачальника (виробника) товарів, що мають преференційний статус походження від 18.02.2022, видаткових накладних на придбання металобрухту від 19.07.2021 № 217, від 21.07.2021 № 220, від 22.07.2021 № 225, від 27.07.2021 № 230, від 29.07.2021 № 240, суд виходить з такого.
Вищезазначене підтверджує позицію митниці та спростовує твердження позивач про повноту наданої інформації для однозначної ідентифікації товару.
Водночас, пунктом 2 специфікації від 26.11.2021 № 1 до зовнішньоекономічного контракту від 15.03.2021 № 150321 визначені відмінні вимоги до товару, а саме: максимальні розміри шматків 1500х500х500 мм. Максимально допустима кількість шматків товщиною менш 8 мм 5% від загальної кількості партії товару. Мінімальна товщина 8 мм. Максимальна вага шматка 1000 кг.
Також, згідно Висновку, параметри товару експертом Дніпропетровської торгово- промислової палати встановлено візуальним контролем. При цьому, у Висновку відсутня інформація щодо місця проведення візуального контролю металобрухту та дати проведення візуального контролю металобрухту.
Стосовно зауваження відповідача, щодо відсутності документів, з металобрухтом, які відповідно до Закону №619-XIV, є обов`язковими при здійсненні операцій з металобрухтом суд враховує наступне.
Відповідно до приписів статті 4 Закону №619-XIV, приймання металобрухту від суб`єктів господарювання оформлюється актом приймання, в якому зазначаються найменування та ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України або реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи - підприємця чи серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті) та місцезнаходження з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Порядок приймання, зберігання і методи випробувань металобрухту чорних та кольорових металів встановлюються відповідно до вимог законодавства. Оформлення документів, що засвідчують набуття права власності на металобрухт, та актів приймання металобрухту є обов`язковим. Ці документи повинні знаходитися у власника металобрухту та зберігатися протягом одного року.
Надані ТОВ «КЕРАМЕТ» акти приймання металів чорних (вторинних) не містять інформацію про джерело походження металобрухту.
Посилання позивача, на помилкове зазначення у рішенні від 18.02.2022 № UA110020/22/000040 відповідачем наступних недоліків відсутність обов`язкових документів, визначених ДСТУ 4121-2002, а саме акт про походження металобрухту, посвідчення про вибухобезпечність, хімічну та радіаційну безпечність, сертифікат якості, а також відсутня технологічна (схема) інструкція та/або довідка виробника про основні операції технологічного процесу в результаті якого утворюються відходи чорних металів не знайшли свого підтвердження у зв`язку з наступними обставинами.
Судом встановлено, що надане позивачем посвідчення про вибухобезпечність, хімічну та радіаційну безпечність, не відповідає вимогам ДСТУ 4121-2002.
Згідно з Технологічною схемою про основні операції технологічного процесу, в результаті якого утворюються відходи чорних металів (лист ТОВ «КЕРАМЕТ» від 18.02.2022 № 16/17-90), технологічні операції були виконані в межах договору про надання послуг від 07.06.2021 № КМУ-21/72 (між ТОВ «Краматорський феросплавний завод» (Замовник) та ТОВ «КЕРАМЕТ» (Виконавець) - демонтаж, різання, сортування, навантаження металобрухту в транспортні засоби.
Згідно з Розділом 1 цього договору, ТОВ «КЕРАМЕТ» виконує послуги лише з демонтажу, сортуванню, навантаженню металобрухту ТОВ «КФЗ» на транспортні засоби. При цьому, у договорі про надання послуг від 07.06.2021 № КМУ-21/72 операція із різання відсутня.
Отже, відсутнє документальне підтвердження щодо того ким проводилась операція різання та де знаходився продукт під час зазначеної операції.
Крім того, технологічна схема про основні операції технологічного процесу, в результаті якого утворюються відходи чорних металів (лист ТОВ «КЕРАМЕТ» від 18.02.2021 № 16/17-90) містить посилання на акт про утворення металобрухту від 31.07.2021 № 31. Водночас, разом з пакетом документів ТОВ «КЕРАМЕТ» надано акт про утворення металобрухту за іншим номером - № 37, який також значиться у довідці про походження металобрухту від 31.07.2021.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем у рішенні про відмову у видачі сертифіката з перевезення товару EUR.1 від 18.02.2022 № UА110020/22/000040 зазначено, що на офіційному веб-сайті Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості у Переліку суб`єктів господарювання, які здійснюють заготівлю та операції з металобрухтом, станом на 09.02.2022 ТОВ «Краматорський феросплавний завод» відсутнє.
Дане твердження висунуто на законних підставах у зв`язку з тим, що позивачем не надано у розумінні Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в України» від 16.07.1999 № 996-XIV (із змінами) первинні документи, які свідчать, що ТОВ «КФЗ» є першим власником обладнання (документи на його придбання), а також підтвердження, що обладнання обліковувалося як основні засоби ТОВ «КФЗ», та металобрухт, який утворився в результаті операцій, був оприбуткований на балансі ТОВ «КФЗ».
Відповідачем у оскаржуваному рішенні зазначено, що у переліку суб`єктів господарювання, які здійснюють заготівлю та операції з металобрухтом, інформація про місцезнаходження суб`єкта господарювання ТОВ «КЕРАМЕТ» не відповідає відомостям АСМО «Інспектор».
За таких обставин, суд приходить до висновку, що оскаржуване рішення від 18.02.2022 року №UА110020/22/000040 винесено за наявності визначених законодавчо підстав Дніпровською митницею в межах наданих повноважень та оформлено з дотриманням встановлених вимог.
Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На підставі статті 90 цього Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
З огляду на встановлені обставини та проаналізовані правові норми, позовні вимоги є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.
Зважаючи на те, що у задоволенні позову суд відмовляє, судові витрати відповідно до вимог статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України не розподіляються.
На підставі викладеного, керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Розподіл судових витрат не здійснювати.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.
Рішення в повному обсязі складено 07.02.2023 року.

Суддя М.В. Бондар