Справа № 340/9054/21
Суддя: Гімон М.М.
Дата ухвалення: 2023-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

07 лютого 2023 року

Київ

справа №340/9054/21

адміністративне провадження №К/990/34422/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді - Гімона М.М. (суддя-доповідач),

суддів: Усенко Є.А., Яковенка М.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції справу № 340/9054/21 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про скасування податкового повідомлення-рішення, провадження у якій відкрито за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Кіровоградській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року (головуючий суддя - Суховаров А. В., судді: Головко О. В., Ясенова Т. І.),

ВСТАНОВИВ:

Кіровоградський окружний адміністративний суд рішенням від 21 червня 2022 року позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - позивач, ФОП ОСОБА_1 ) задовольнив частково, визнав протиправним та скасував податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області (далі - відповідач, ГУ ДПС) від 31 травня 2021 року №0000/1870/07-08 в частині зменшення ФОП ОСОБА_1 розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість на 270245,94 грн. У задоволенні позовних вимог в іншій частині відмовив.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ГУ ДПС подало апеляційну скаргу, яку Третій апеляційний адміністративний суд ухвалою від 09 вересня 2022 року залишив без руху, надав десятиденний строк з дня отримання цієї ухвали суду для усунення виявлених недоліків, а саме: вказати іншу причину подачі апеляційної скарги більше ніж через два місяці після отримання оскаржуваного рішення.

Підставою для залишення апеляційної скарги без руху стало те, що за встановленими судом обставинами, ГУ ДПС отримало рішення суду першої інстанції 22 червня 2022 року через підсистему «Електронний суд» в електронний кабінет, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (т. 1 а. с. 212). Посилаючись на ці відомості суд визнав такими, що не відповідають дійсності доводи ГУ ДПС про отримання рішення суду 05 серпня 2022 року. Оскільки апеляційна скарга подана лише 02 вересня 2022 року, тобто з пропуском строку встановленого статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд застосував наслідки, встановлені частиною третьою статті 298 КАС України.

На виконання вимог ухвали апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху ГУ ДПС 24 жовтня 2022 року подало заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій повторно наголошувало, що про оскаржуване рішення дізналось з Єдиного державного реєстру судових рішень, а в паперовому вигляді копію цього рішення отримало тільки 05 серпня 2022 року.

Ухвалою від 31 жовтня 2022 року Третій апеляційний адміністративний суд у відкритті апеляційного провадження відмовив. Проаналізувавши статті 18, 251 КАС України, а також Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затверджене рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС), суд дійшов висновку, що довідка Кіровоградського окружного адміністративного суду про доставку рішення суду 22 червня 2022 року до електронного кабінету ГУ ДПС є належним доказом вручення судового рішення і відсутні підстави для перегляду справи, рішення у якій тривалий час набрало законної сили. Такі висновки стали наслідком застосування судом пункту 4 частини першої статті 299 КАС України.

Не погодившись з цією ухвалою апеляційного суду, ГУ ДПС подало касаційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року і направити справу до цього суду для продовження розгляду.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що суд апеляційної інстанції не врахував і не надав правової оцінки доводам ГУ ДПС про відсутність у нього доступу до електронної справи, сформованої судом першої інстанції і неможливість отримання рішення суду першої інстанції в електронний кабінет. Зазначає, що на підтвердження цих доводів суду було надано скрін-шот електронного кабінету ГУ ДПС, з якого вбачається, що у справі № 340/9054/21 в електронному вигляді отримані лише ухвали суду апеляційної інстанції. Враховуючи, що паперову копію рішення суду першої інстанції ГУ ДПС отримало за своєю заявою лише 05 серпня 2022 року, вважає, що висновки суду про відсутність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження не відповідають дійсним обставинам справи.

Ухвалою від 10 січня 2023 року Верховний Суд відкрив касаційне провадження за поданою скаргою на підставі абзацу шостого частини четвертої статті 328 КАС України з метою перевірки доводів ГУ ДПС про порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права.

Від ФОП ОСОБА_1 надійшов відзив на касаційну скаргу, у якому позивач, посилаючись на безпідставність доводів ГУ ДПС та їх невідповідність дійсним обставинам, просить залишити касаційну скаргу без задоволення.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи та вимоги касаційної скарги в межах, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіривши правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права і дотримання ним норм процесуального права, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з такого.

За змістом статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У цій справі ГУ ДПС доводить наявність підстав для застосування саме частини другої статті 295 КАС України при вирішенні питання поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки за його позицією апеляційна скарга була подана протягом тридцяти днів з дня отримання рішення суду першої інстанції. При цьому ГУ ДПС наполягає, що датою отримання рішення суду першої інстанції є 05 серпня 2022 року (отримання копії судового рішення в паперовій формі на підставі відповідної заяви), а суд апеляційної інстанції, відхиляючи ці доводи, встановив, що датою отримання ГУ ДПС судового рішення є 22 червня 2022 року (дата отримання судового рішення в електронний кабінет через підсистему «Електронний суд»).

Ключовим питанням під час касаційного перегляду є перевірка правильності застосування судом апеляційної інстанції норм права, які регулюють питання функціонування окремих підсистем (модулів) єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, при оцінці довідки Кіровоградського окружного адміністративного суду про доставку рішення суду до електронного кабінету як належного доказу отримання ГУ ДПС електронного примірника рішення суду першої інстанції 22 червня 2022 року, враховуючи, що ГУ ДПС заперечує факт отримання ним рішення суду першої інстанції через підсистему «Електронний суд».

Вирішуючи це питання, суд касаційної інстанції виходить з такого.

Пунктом 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України, в редакції, чинній з 26 травня 2021 року, встановлено порядок вчинення дій, передбачених КАС України, до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення відповідних дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Пунктами 16 і 17 цього розділу КАС України визначено, що до дня реєстрації суб`єкта владних повноважень в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі та отримання ним офіційної електронної адреси надсилання судом суб`єкту владних повноважень текстів повісток, копій судових рішень здійснюється за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. Справи, розгляд яких розпочато та не закінчено за матеріалами у паперовій формі до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, продовжують розглядатися за матеріалами у паперовій формі. За наявності технічної можливості суд може розглядати таку справу за матеріалами в електронній формі.

17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про ЄСІТС, а з 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та підсистема відеоконференцзв`язку.

Відповідно до частин четвертої-шостої статті 18 КАС України єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного і комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Отже, суд апеляційної інстанції правильно виходив з того, що оскільки апеляційна скарга подана суб`єктом владних повноважень, який в обов`язковому порядку повинен був зареєструвати свою офіційну електронну адресу в єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, то питання отримання ним рішення суду першої інстанції в електронній формі через підсистему «Електронний суд» має істотне значення при встановленні дати отримання такого рішення, відповідно, початку обчислення строку на його апеляційне оскарження.

Пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС встановлено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з пунктом 37 наведеного розділу Положення про ЄСІТС підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Пунктом 42 наведеного розділу передбачено, що засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету. У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

Отже, суд касаційної інстанції вважає правильним висновок апеляційного суду про те, що формування рішення суду в автоматизованій системі діловодства судів та направлення рішення суду до Єдиного державного реєстру судових рішень супроводжується автоматичним направленням рішення суду до електронного кабінету суб`єкта владних повноважень, який є учасником справи.

Водночас згідно з пунктом 43 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС до Електронного кабінету надсилаються документи у справі лише в разі наявності ідентифікаційних даних користувача (учасника справи), внесених до автоматизованої системи діловодства. У разі надсилання користувачем документів у справі за допомогою власного Електронного кабінету ідентифікаційні дані користувача вносяться до автоматизованої системи діловодства в автоматичному режимі. У разі надсилання документів у справі особою в паперовій формі її ідентифікаційні дані вносяться до автоматизованої системи діловодства працівником суду.

Підпункт 5.5 пункту 5 розділу I «Загальні положення» Положення про ЄСІТС дає визначення поняття «ідентифікаційні дані особи» - для юридичних осіб: ідентифікаційний код юридичної особи (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України, - код в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України); для фізичних осіб - підприємців: реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі - РНОКПП), для адвокатів - номер та дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; для фізичних осіб: унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (далі - УНЗР), реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі - РНОКПП) або номер і серія паспорта. Для фізичних осіб - громадян України номер і серія паспорта є ідентифікаційними даними виключно за відсутності у такої фізичної особи РНОКПП або УНЗР.

Отже, за змістом наведених норм суд використовує функціонал підсистеми «Електронний суд», зокрема щодо направлення і вручення судових рішень, через автоматизовану систему діловодства суду. Ці системи є нерозривно пов`язаними і функціонують в автоматичному порядку, однак, для забезпечення досягнення мети, з якою ЄСІТС було впроваджено у роботу суду, вагоме значення має правильність внесення ідентифікаційних даних особи до автоматизованої системи діловодства, коли такі вносяться працівником суду.

Оскільки ключове питання у цій справі пов`язане саме із функціонуванням підсистеми «Електронний суд», документи, які містяться в матеріалах справи у паперовому вигляді, не мають такого принципово важливого значення, ніж ті дані і документи, які містяться в автоматизованій системі діловодства суду. Це випливає з того, що в паперових документах, які містяться в матеріалах справи, відсутні усі дані, в тому числі і ідентифікаційні, щодо особи, яка отримала електронний документ, на підставі яких можна було б зробити беззаперечний висновок про отримання судового рішення саме відповідачем у справі.

Пунктом 62 розділу IV «Перехідні положення» Положення про ЄСІТС встановлено, що до матеріалів судової справи в електронному вигляді в АСДС належать:

62.1) у разі подання до суду процесуальних та інших документів, що стосуються розгляду судових справ, в електронній формі за допомогою підсистеми "Електронний суд": реєстраційні картки; відомості про отримання або надсилання електронних документів; позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи в електронній формі, що подані до суду з використанням підсистеми "Електронний суд"; процесуальні та інші документи в електронній формі, виготовлені судом та надіслані на офіційні електронні адреси учасників судового процесу за допомогою ЄСІТС; інші електронні документи, створені в АСДС в автоматичному режимі (протоколи автоматизованого розподілу справи, протоколи фіксування судових засідань, технічні записи судових засідань тощо);

62.2) у разі подання до суду процесуальних та інших документів, що стосуються розгляду судових справ, у паперовій формі: реєстраційні картки; відомості про отримання або надсилання електронних документів; процесуальні та інші документи в електронній формі, виготовлені судом; інші електронні документи, створені в АСДС в автоматичному режимі (протоколи автоматизованого розподілу справи, протоколи фіксування судових засідань, технічні записи судових засідань тощо).

Згідно з матеріалами справи у суді першої інстанції усі процесуальні документи подавалися учасниками справи в паперовій формі, відповідно, ідентифікаційні дані осіб підлягали внесенню до автоматизованої системи діловодства працівником суду. Перевірка цих даних, в умовах заперечення відповідача щодо отримання ним через підсистему «Електронний суд» електронного примірника рішення суду першої інстанції, може бути здійснена виключно за допомогою відомостей електронних справ.

Здійснивши за допомогою функціоналу Комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» витребування електронних справ, які формувалися судом першої та апеляційної інстанцій, встановлено, що реєстраційна картка, яка сформована судом першої інстанції, містить інший ідентифікаційний код відповідача у справі, ніж той, який зазначено позивачем у позовній заяві, та який фактично станом на час розгляду справи здійснює повноваження і виконує функції, зокрема у сфері реалізації державної податкової політики.

Так, позов у цій справі пред`явлено до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (), однак, в автоматизованій системі діловодства суду у реєстраційній картці електронної справи №340/9054/21 відповідачем у справі зазначено Головне управління ДПС у Кіровоградській області ().

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань код ЄДРПОУ ВП 43995486 належить філії (інший відокремлений підрозділ) - Головному управлінню ДПС у Кіровоградській області, утвореному як відокремлений підрозділ Державної податкової служби, зареєстрованому з 30 вересня 2020 року, а належить юридичній особі - органу державної влади - Головному управлінню ДФС у Кіровоградській області, яке перебуває у стані припинення з 02 серпня 2019 року. Реєстраційна картка електронної справи №340/9054/21, яка сформована судом апеляційної інстанції, містить правильний ідентифікаційний код особи, яка є відповідачем у цій справі, - код ЄДРПОУ ВП 43995486.

Такі обставини дають підстави для висновку, що оскільки Головне управління ДФС у Кіровоградській області () пройшло процедуру реєстрації в підсистемі «Електронний кабінет», пройшло автентифікацію та отримало доступ до підсистем ЄСІТС відповідно до його повноважень, саме цьому користувачу в автоматичному порядку через автоматизовану систему діловодства суду були направлені усі документи, які формувалися судом першої інстанції у справі №340/9054/21, в тому числі і електронний примірник рішення суду першої інстанції. Натомість, оскільки в електронній справі, сформованій судом першої інстанції, в реєстраційній картці не було вказано Головне управління ДПС у Кіровоградській області, утворене як відокремлений підрозділ Державної податкової служби (код ЄДРПОУ ВП 43995486), яке фактично є відповідачем у справі, цьому користувачу автоматизована система діловодства суду не мала можливості направляти документи у справі №340/9054/21 в автоматичному порядку.

Відповідно, оскільки реєстраційна картка в електронній справі, сформованій судом апеляційної інстанції, містила правильні ідентифікаційні дані відповідача у справі, направлення документів у справі №340/9054/21 в електронній формі здійснювалося в автоматичному порядку належній особі.

Саме з цих причин, на думку суду, ГУ ДПС мало доступ до електронних документів справи, сформованої судом апеляційної інстанції, і не мало доступу до електронних документів справи, сформованої судом першої інстанції.

Сукупність вищенаведеного дає підстави для висновку про помилковість прийняття довідки Кіровоградського окружного адміністративного суду про доставку рішення суду до електронного кабінету (т. 1 а. с. 212) як належного доказу отримання відповідачем рішення суду першої інстанції саме 22 червня 2022 року, а доводи ГУ ДПС про не отримання ним рішення суду першої інстанції через підсистему «Електронний суд» знаходять своє підтвердження.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що з моменту початку функціонування ЄСІТС правильність оформлення електронних справ, зокрема, реєстраційних карток щодо учасників справи має важливе значення для коректного функціонування підсистеми «Електронний суд», відомості якої в подальшому можуть бути належними доказами подання документів до суду та/або їх отримання учасниками справи.

Так, відповідно до пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи. Також передбачено, що якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відповідно до підпункту 5.3 пункту 5 розділу I «Загальні положення» Положення про ЄСІТС електронне повідомлення (повідомлення) - автоматично створена та передана в електронній формі інформація, в тому числі про доставку, отримання, реєстрацію чи відмову в реєстрації електронного документа адресатом.

Таким чином, повідомлення про доставлення електронної копії судового рішення в електронний кабінет суб`єкта владних повноважень є належним доказом його вручення, відповідно, підлягає долученню до матеріалів справи, які формуються в паперовому вигляді (у випадку розгляду справи в паперовій формі). Однак, якщо таке повідомлення не містить усіх відомостей щодо особи, якій було направлено електронний документ, зокрема, її ідентифікаційних даних, такі відомості, у випадку заперечення особою факту отримання документів через підсистему «Електронний суд», підлягають перевірці за допомогою автоматизованої системи діловодства суду шляхом витребування і дослідження електронних справ, що забезпечується функціоналом автоматизованої системи діловодства суду (КП «Діловодство спеціалізованого суду»).

Суд касаційної інстанції визнає правильність тлумачення судом апеляційної інстанції норм права, пов`язаних із функціонуванням окремих підсистем (модулів) єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, однак, вважає, що апеляційний суд, посилаючись на відомості підсистеми «Електронний суд», засвідчені у довідці Кіровоградського окружного адміністративного суду, не звернув увагу на відсутність у такій довідці усіх необхідних відомостей, зокрема, ідентифікаційних даних відповідача у справі. Враховуючи, що у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження ГУ ДПС наполягало на відсутності у нього доступу до електронної справи, сформованої судом першої інстанції, на підтвердження чого надавало скрін-шот підсистеми «Електронний суд», суд касаційної інстанції вважає, що доцільним було витребування, дослідження і перевірка відомостей електронної справи, сформованої судом першої інстанції.

Фактично, саме допущена судом першої інстанції помилка в реєстраційній картці електронної справи в частині ідентифікаційних даних відповідача у справі призвела до отримання електронного примірника судового рішення особою, яка не є відповідачем у справі і яка станом на час розгляду справи не здійснює повноваження і не виконує функції, зокрема у сфері реалізації державної податкової політики.

Слід зазначити, що Верховний Суд у постановах від 22 січня 2020 року у справі №702/968/18, від 27 лютого 2020 року у справі №640/20714/18, від 23 липня 2019 року у справі №826/7824/18 зазначав, що відмова у відкритті апеляційного провадження внаслідок судової помилки, що не залежить від поведінки особи, яку позбавлено права на апеляційне оскарження, суперечить завданню адміністративного судочинства.

Згідно з частиною першою статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

З урахуванням викладеного, касаційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала апеляційного суду - скасуванню із направленням справи до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 341, 345, 353, 355, 356, 359 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, задовольнити.

Ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі №340/9054/21 скасувати.

Справу №340/9054/21 направити до Третього апеляційного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

СуддіМ.М. Гімон Є.А. Усенко М.М. Яковенко