Справа № 560/5861/22
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2023-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/5861/22

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Гнап Д.Д.

Суддя-доповідач - Біла Л.М.

06 лютого 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Гонтарука В. М. Матохнюка Д.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Хмельницької митниці на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 06 вересня 2022 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "Турфлора" до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

у травні 2022 року приватне підприємство "Турфлора" звернулося в суд з позовом до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення Хмельницької митниці від 23.02.2022 року № UA400000/2022/000030/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA400040/2022/000181.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 06 вересня 2022 року позов задоволено, а саме:

- визнано протиправним та скасовано рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA400000/2022/000030/2 від 23.02.2022 року.

- визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Хмельницької митниці № UA400040/2022/000181.

Стягнуто на користь позивача судовий збір.

Не погодившись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій з підстав порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати оскаржене рішення та прийняти нове про відмову в задоволенні прозову.

В обґрунтування своєї позиції апелянт зазначив, що під час перевірки правильності визначення митної вартості товару було встановлено, що за наявною в митному органі інформацією митні оформлення подібних товарів здійснювались за рівнем митної вартості, значно вищим, ніж заявлено у МД. Також, в документах, поданих до митного оформлення містились розбіжності, а саме номер рахунку-фактури, зазначеній у копії митної декларації країни відправлення не відповідав номеру рахунку-фактури, поданому до митного оформлення, що підтверджується відповідними графами МД (графа 44); в поданих до митного оформлення документах відсутня інформація щодо окремих складових митної вартості товарів, що суперечить положенням ч.2 ст.53 МК України.

Відповідач вказує, що оскаржуване рішення та картка відмови винесені на підставах, у межах повноважень та у спосіб, визначений нормами Митного кодексу України та інших підзаконних нормативних актів та з урахуванням усіх обставин, що мають значення для їх прийняття.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, у якому він підтримав свою правову позицію та просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Оскільки предметом оскарження є рішення суду першої інстанції ухвалене у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження у відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що Приватне підприємство "Турфлора" є юридичною особою, зареєстрованою 07.05.2021 року. Види діяльності: 46.22 Оптова торгівля квітами та рослинами (основний).

22 листопада 2021 року між приватним підприємством "Турфлора" (покупець) та компанією "ALIM YILMAZ TARIM CICEKCILIK TAS. INS. GID. TURZ. TIC. SAN. ITH. IHR. LTD. STI." (продавець) укладено зовнішньоекономічний договір (контракт) № 6, відповідно до пункту 1.1. якого продавець зобов`язується поставляти зрізи живих квітів, цитруси, фрукти, овочі, городні рослини, кімнатні рослини у горщиках на умовах цього контракту; найменування, вартість і кількість товару визначається згідно з інвойсом на кожну партію товару.

Відповідно до умов контракту продавець може використовувати тару та пакування для товару як свою, так й інших виробників пакувальних матеріалів, використання яких продавцем не впливає на вартість поставленого товару (пункт 1.2. контракту); асортимент і кількість товарів, що поставляються відповідно до цього контракту, визначаються замовленням покупця для певної поставки, надісланим по факсу, електронною поштою чи телефоном (пункт 2.1. контракту); загальна сума контракту визначається загальною сумою всіх інвойсів (пункту 2.3. контракту); товар поставляється на умовах Інкотермс 2010 СРТ -Старокостянтинів, Україна (пункт 5.3. контракту); датою поставки вважається дата оформлення вантажної митної декларації (пункт 5.4. контракту); товар супроводжується такими документами: інвойс, CMR, фіто-карантинний сертифікат (пункт 5.5. контракту); розрахунки по цьому контракту здійснюються в доларах США шляхом банківського переказу на рахунок, вказаний продавцем, протягом 180 днів з моменту оформлення вантажно-митної декларації (пункт 6.2. контракту).

На виконання умов зазначеного контракту продавець поставив покупцю товар, вказаний у інвойсі № ALM032 від 19.02.2022, на загальну суму 8932,60 доларів США, а саме: ST. Carnartion (гвоздика "стандарт") - 333000 шт., маса брутто 11100,00 кг, маса нетто 9712,00 кг, 925 коробок, ціна - 0,025 USD, вартість - 8323,00 USD; Gerbera (гербера) - 1800 шт., маса брутто 110,00 кг, маса нетто 90,00 кг, 5 коробок, ціна - 0,037 USD, вартість - 66,00 USD; Gerbera (гербера) - 2400 шт., маса брутто 80,00 кг, маса нетто 64,00 кг, 4 коробок, ціна - 0,025 USD, вартість - 60,00 USD; Dianthus barbatus (турецька гвоздика) - 6500 шт., маса брутто 130,00 кг, маса нетто 110,00 кг, 13 коробок, ціна - 0,034 USD, вартість - 221,00 USD; Gypsophila (гіпсофіла) - 2000 шт., маса брутто 115,00 кг, маса нетто 100,00 кг, 10 коробок, ціна - 0,040 USD, вартість - 80,00 USD; Chrysanthenum (хризантема) - 6000 шт., маса брутто 580,00 кг, маса нетто 520,00 кг, 40 коробок, ціна - 0,030 USD, вартість - 180,00 USD.

З метою здійснення митного контролю та митного оформлення товару декларант подав до Хмельницької митниці електронну митну декларацію № UA400040/2022/005241, в якій визначив митну вартість товару, що імпортується, за основним методом, за ціною зовнішньоекономічного контракту № 6 від 22.11.2021 року.

До митної декларації № UA400040/2022/005241 декларант подав наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) № ALM032 від 19.02.2022 року; автотранспортна накладна CR 025689 від 19.02.2022 року; декларація про походження товару № ALM2 від 19.02.2022 року; книжка МДП (TIR carnet) SХ.85066314 від 19.02.2022 року; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 05.01.2022 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення № 6 від 22.11.2021 року; договір про надання послуг митного брокера № 4 від 05.01.2021 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами № 8264733 від 23.02.2022 року; заява підприємства, подання якої передує митному оформленню товарів і транспортних засобів № 1680/ЗЕД/7.26-28-01 від 23.02.2022 року; копія митної декларації країни відправлення № 22070100ЕХ00004677 від 19.02.2022 року.

Під час перевірки правильності визначення митної вартості товару за митною декларацією № UA400040/2022/005241 від 23.02.2022 року відповідачем встановлена невідповідність заявленої митної вартості товару вимогам Меморандуму про взаєморозуміння та співробітництво, укладеного між Держмистлужбою та громадською спілкою "Асоціація фруктово-овочевих, квітково-рослинних імпортерів, виробників, експортерів сільськогосподарських та інших товарів", на виконання якого на FTP-сервері публікується цінова інформація на окремі товари.

Товари № 1 та № 3 - "гвоздики та турецькі гвоздики" (код згідно з УКТ ЗЕД ), країна походження Туреччина, заявлений рівень митної вартості - 0,86 та 2,00 дол. США / кг відповідно, рівень цін доведений згідно Меморандуму - 2,4 дол. США / кг; товар № 2, № 4 - "гербери та гіпсофіла" (код згідно з УКТ ЗЕД ), країна походження Туреччина, заявлений рівень митної вартості - 0,82 та 0,8 дол. США / кг відповідно, рівень цін доведений згідно Меморандуму - 5,6 дол. США / кг; товар № 5 - "хризантеми" (код згідно з УКТ ЗЕД ), країна походження Туреччина, заявлений рівень митної вартості - 0,35 дол. США / кг, рівень цін доведений згідно Меморандуму - 5,6 дол. США / кг.

Крім того, за наявною в митному органі інформацією, митні оформлення подібних товарів здійснювались за рівнем митної вартості значно вищим, ніж заявлено у митній декларації, а саме: товари № 1 та № 3 - "гвоздики та турецькі гвоздики" (код згідно з УКТ ЗЕД ), країна походження Туреччина, заявлений рівень митної вартості - 0,86 та 2,00 дол. США / кг відповідно, рівень митної вартості подібних товарів, а саме гвоздики з Туреччини - 2,41 дол. США / кг; товар № 2, № 4 - "гербери та гіпсофіла" (код згідно з УКТ ЗЕД ), країна походження Туреччина, заявлений рівень митної вартості - 0,82 та 0,8 дол. США / кг відповідно, рівень митної вартості подібних товарів, а саме гербери та гіпсофіли з Туреччини - 5,6 дол. США / кг; товар № 6 - "хризантеми" (код згідно з УКТ ЗЕД ), країна походження Туреччина, заявлений рівень митної вартості - 0,35 дол. США / кг, рівень митної вартості подібних товарів, а саме хризантеми з Туреччини - 5,6 дол. США /кг.

У зв`язку з розбіжностями у документах, поданих до митного оформлення (номер рахунка-фактури, зазначений у копії митної декларації країни відправлення, не відповідав номеру рахунку-фактури, поданому до митного оформлення (графи 44 відповідних митних декларацій), а також відсутністю в цих документах інформації щодо окремих складових митної вартості товарів, що суперечить положенням частини другої статті 53 Митного кодексу України, відповідач надіслав декларанту повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості від 23.02.2022 року з пропозицією для підтвердження заявленої митної вартості надати: 1) якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) за наявності, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації товару; 3) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 4) якщо здійснювалось страхування страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У відповідь на вказане повідомлення декларант повідомив, що всі основні документи, які підтверджують митну вартість товару, надано. Інших документів, що підтверджують митну вартість товару, надати немає змоги.

При повторному повідомленні відповідач зазначив, що згідно з частиною третьою статті 53 Митного кодексу України для підтвердження числового значення митної вартості товарів протягом 10 календарних днів потрібно надати такі додаткові документи на товари: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прас-листи) виробника товару; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та /або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У відповідь на вказане повідомлення позивачем надано додаткові документи: висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, № 22-05/174 від 23.02.2022 та лист № б/н від 23.02.2022 відправника (виробника) товару щодо ціни на товар.

Розглянувши подані документи, відповідач надіслав позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA400040/2022/000181 та прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UA400000/2022/000030/2.

Не погодившись із вказаними рішеннями про коригування митної вартості товарів та картками відмови в митному оформленні, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, які містять повну інформацію про митну вартість та її складові.

Колегія суддів погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Згідно зі ст.49 Митного кодексу України (далі - МК України) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ч.1 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Частиною 5 ст. 54 Митного кодексу України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Отже, чинне законодавство покладає обов`язок доведення заявленої митної вартості товару на декларанта. При цьому митний орган, у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою або суперечливістю поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено тощо.

Відповідно до положень зовнішньоекономічного контракту № 6 від 22 листопада 2021 року товар поставляється на умовах Інкотермс 2010 СРТ - Старокостянтинів, Україна (пункт 5.3.), а його вартість визначається в інвойсі на кожну партію товару (пункт 1.1.).

Поставка на умовах СРТ Інкотермс 2010 (англ. Carriage Paid To) (...named place of destination), або Фрахт / перевезення оплачені до (... назва місця призначення) означає, що продавець зобов`язаний доставити товар названому йому перевізнику та оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення.

Тобто, поставка на умовах СРТ Інкотермс 2010 не передбачає обов`язку позивача, як покупця товару, щодо оплати послуг з перевезення товару до позивача та, відповідно, обов`язку отримання від продавця товару документів, які підтверджують зазначені витрати.

Тому, використовуючи під час митного контролю повноваження щодо отримання від декларанта додаткових документів, які підтверджують числові значення митної вартості товару, поставленого на умовах СРТ Інкотермс 2010, задекларованого в митній декларації № UA400040/2022/005241, відповідач не мав підстав покладати на позивача обов`язок щодо надання для підтвердження числових значень вартості товару транспортних (перевізних) документів.

Отже суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, що ненадання позивачем під час митного контролю документів, які підтверджують вартість перевезення товару, поставленого на умовах СРТ Інкотермс 2010, не може слугувати підставою для відмови у митному оформленні зазначеного товару за вартістю, визначеною за першим методом (за ціною контракту).

Щодо наявності розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, а саме номер рахунку-фактури, зазначений у копії митної декларації країни відправлення, не відповідав номеру рахунка-фактури, поданому до митного оформлення, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Приватне підприємство "Турфлора" уклало контракт № 6 від 22 листопада 2021 року із компанією "ALIM YILMAZ TARIM CICEKCILIK TAS. INS. GID. TURZ. TIC. SAN. ITH. IHR. LTD. STI.", що знаходиться у Туреччині.

У своїй діяльності митні органи Туреччини керуються циркуляром Прем`єр-міністра № 2012/6 про систему "Єдиного вікна" в митних службах та циркуляром від 30.06.2017 року № 2017/7 щодо застосування електронного рахунка-фактури у системі "Єдине вікно", відповідно до якого у рамках циркуляру Прем`єр-міністра № 2012/6 "Система єдиного вікна в митній службі", опублікованого в "Офіційному віснику" від 20.03.2012 року № 28239, під координацією Міністерства митниці та торгівлі Турецької Республіки продовжуються роботи з розширення системи "Єдине вікно". У цьому контексті, завершивши технічну роботу між Міністерством митниці та торгівлі Турецької Республіки та Мінфіном щодо передачі в електронному вигляді рахунків-фактур, заявлених у 44-й графі митної декларації при здійсненні експортних операцій, з 01.07.2017 року рахунки-фактури, які виписуються в рамках експортних операцій зобов`язаними сторонами, зареєстрованими у програмі електронного рахунку-фактури, затверджено до виписки у вигляді електронних рахунків та включення до системи "Єдиного вікна".

У пункті 3 Циркуляру зазначено: "Для експортних рахунків-фактур, які створюються та надсилаються до нашого міністерства в електронній формі, в електронному вигляді генерується 23-значний контрольний номер. Сформований 23-значний контрольний номер повідомляється платнику податків, який виставляє експортний рахунок-фактуру через Портал нашого Міністерства митниці та торгівлі".

Згідно з пунктом 4 Циркуляру після входу на портал електронних рахунків-фактур Міністерства митниці та торгівлі Турецької Республіки зобов`язана сторона зможе переглянути за допомогою опції запиту рахунка-фактури за "№ ЕЕТ" та "ідентифікаційним номером платника податків", отриманими в Управлінні доходів, 23-значний ідентифікатор, створений у системі "Єдиного вікна" та використаний у митній декларації.

Відповідно до пункту 5 Циркуляру 23-значний ідентифікаційний номер документа, що відображається на порталі електронних рахунків-фактур Міністерства митниці та торгівлі Турецької Республіки, буде задекларований платником податків у полях "номер документа" та "дата документа", код документа 0886 у 44-й графі відповідної митної декларації платника у вигляді 888/1, 112/2 тощо.

Пунктом 6 Циркуляру передбачено, що оскільки інформація про зазначені документи буде в електронному середовищі, документ із мокрим підписом у додатку до декларації не вимагається. У разі необхідності під час митних процедур можна запитати зміст документа на порталі електронних рахунків-фактур Міністерства митниці та торгівлі Турецької Республіки через систему "Єдине вікно".

Враховуючи вищевказане, розбіжність в номері рахунку-фактури у копії митної декларації країни відправлення та номеру рахунку-фактури, поданому до митного оформлення, спростовується законодавством Туреччини щодо порядку заповнення графи 44 митної декларації.

Разом із тим, суд вважає необґрунтованим посилання відповідача на Меморандум про взаєморозуміння та співробітництво, укладений між Держмистлужбою та громадською спілкою "Асоціація фруктово-овочевих, квітково-рослинних імпортерів, виробників, експортерів сільськогосподарських та інших товарів" 04.03.2021 року, як на підставу для висновку про недостовірність відомостей щодо митної вартості товарів (квітів), придбаних позивачем у компанії ALIM YILMAZ TARIM CICEKCILIK TAS. INS. GID. TURZ. TIC. SAN. ITH. IHR. LTD. STI. на підставі зовнішньоекономічного контракту № 6, оскільки за змістом пункту 4 частини шостої статті 54 Митного кодексу України лише документально підтверджена офіційна інформація митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості може бути підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою митною вартістю.

Відповідно до частини сьомої статті 54 Митного кодексу України, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та / або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, згідно з частиною першою статті 57 Митного кодексу України, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Разом із тим, відповідно до положень статті 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника .

Як уже було зазначено, для митного оформлення імпортованого товару позивач надав документи, що передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої та п`ятої статті 58 Митного кодексу України.

У свою чергу відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей в частині вартості товару, ознак підробки або відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена за ці товари.

Крім того, посилання відповідача на заниження позивачем митної вартості товару суд відхиляє, оскільки формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості подібних товарів не може вважатися заниженням митної вартості і не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару, та не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

До такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 18 серпня 2021 року у справі № 821/1050/17.

До того ж, згідно з вимогами ч. ч. 4,5 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що документи, подані позивачем під час митного оформлення імпортованого товару, підтверджують числові значення задекларованої позивачем фактично сплаченої митної вартості. Подані документи містять числові дані, які підтверджують митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин 4, 5статті 58 МК України.

Відповідач не підтвердив належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за цей товар.

Враховуючи зазначене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що відповідачем не доведено обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного декларантом позивача розрахунку митної вартості товару за ціною договору, а тому оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення прийняті митним органом без урахуванням усіх обставин та без дотриманням норм чинного законодавства.

З урахуванням наведеного, рішення Хмельницької митниці від 23.02.2022 року № UA400000/2022/000030/2 про коригування митної вартості товарів та картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2022/000181 є протиправними, а тому, на думку колегії суддів, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про задоволення позовних вимог.

Таким чином, доводи апеляційної скарги спростовуються встановленими у справі обставинами.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 та статті 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Хмельницької митниці залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 06 вересня 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

Головуючий Біла Л.М.

Судді Гонтарук В. М. Матохнюк Д.Б.