Справа № 600/3105/22-а
Суддя: Лелюк Олександр Петрович
Дата ухвалення: 2023-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2023 року м. Чернівці Справа № 600/3105/22-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лелюка О.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошових коштів,

УСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошових коштів.

Позивач просить суд:

- визнати протиправним і скасувати винесений у відношенні ОСОБА_1 наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 226 серпня 2022 року №319 «Про застосування дисциплінарного стягнення»;

- визнати протиправним і скасувати винесений у відношенні ОСОБА_1 наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 30 серпня 2022 року №340о/с «По особовому складу», яким до останнього застосовано дисциплінарне стягнення та звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію»;

- поновити ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) на посаді молодшого інспектора відділення охорони адмінбудинків центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з моменту звільнення 31 серпня 2022 року, з розрахунку середньоденного грошового забезпечення по день фактичного поновлення на службі та судові витрати по справі;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) залишок невиплаченого грошового утримання до звільнення, а саме невиплачену премію за серпень 2022 року.

В обґрунтування заявлених вимог вказано про незаконність оскаржуваних наказів, згідно яких позивача, який займав посаду молодшого інспектора відділення охорони адмінбудинків центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, звільнено зі служби в поліції за порушення службової дисципліни. На думку позивача, службове розслідування проведено без додержання вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України та з порушенням Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, оскільки таким розслідуванням конкретно не встановлено наявність або відсутність в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку, не визначено, які саме дії чи бездіяльність призвели до негативних наслідків, не встановлено причинно-наслідкового зв`язку між виною позивача та наслідками. Проведеним службовим розслідування також не встановлено, які конкретно посадові обов`язки чи норми закону порушив позивач, не було враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Позивач вважає, що відповідачем до ОСОБА_1 безпідставно застосовано самий суворий вид дисциплінарного стягнення. Окрім цього, на думку позивача, в матеріалах справи відсутні будь-які докази, що ОСОБА_1 у поза робочий час ігноруючи основні принципи та вимоги, які закладено в основі діяльності поліцейського, порушуючи етичні норми поведінки поліцейського, вчинив дії, які виражалися у нетактовному відношенні до громадян під час спілкування.

Ухвалою суду від 14 вересня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження, призначено розгляд справи на 11 жовтня 2022 року об 11 год. 00 хв; встановлено строк для подання заяв по суті справи; задоволено клопотання позивача про витребування доказів та витребувано з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області належним чином засвідчені копії матеріалів та висновку службової перевірки, що слугували прийняттю оскаржуваних у цій справі наказів.

У поданому до суду відзиві відповідач просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі, посилаючись на наявність фактичних та правових підстав для призначення службового розслідування відносно позивача, обґрунтованість висновків службового розслідування та законність оскаржуваних позивачем наказів. Крім цього, при обранні виду дисциплінарного стягнення комісією та начальником ГУНП було враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби та зокрема, вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення (сувора догана, накладена на підставі наказу ГУНП в Чернівецькій області від 01.07.2022 №272) та вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння ( у частині хуліганських дій).

Відповідно до довідки, складеної уповноваженим працівником суду 11 жовтня 2022 року, у зв`язку із оголошенням повітряної тривоги у Чернівецькій області засідання у вказаній справі зняте з розгляду та перенесене на 25 жовтня 2022 року о 12 год. 00 хв., про що повідомлено сторін.

25 жовтня 2022 року від представника позивача надійшло клопотання про зупинення провадження, в обґрунтування якого вказав, що в Чернівецькому окружному адміністративному суді слухається справа №600/2684/22-а безпосередньо впливає на суть розгляду справи №600/3105/22-а, оскільки наказ про накладення дисциплінарного стягнення у виді суворої догани, є обтяжуючою обставиною у справі про застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення. Тому просив зупинити провадження у справі №600/3105/22-а до набрання рішенням законної сили у справі №600/2864/22-а.

В судовому засіданні 25 жовтня 2022 року представник позивача своє клопотання підтримав. Представник відповідача заперечував проти вказаного клопотання. Ухвалою суду від 25 жовтня 2022 року постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання витребувано докази на підтвердження доводів заявлених у клопотанні про зупинення провадження.

Ухвалою суду від 02 листопада 2022 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у даній справі; призначено розгляд справи №600/3105/22-а в судовому засіданні 16 листопада 2022 року о 10 год. 00хв.

Відповідно до довідки, складеної уповноваженим працівником суду 16 листопада 2022 року, у зв`язку із оголошенням повітряної тривоги у Чернівецькій області засідання у вказаній справі зняте з розгляду та перенесене на 06 грудня 2022 року об 11 год. 30 хв., про що повідомлено сторін.

06 грудня 2022 року від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 06 грудня 2022 року заяву представника ОСОБА_1 про відкладення судового засідання у даній справі повернути заявнику без розгляду.

Судом вирішено відкласти розгляд справи до 20 грудня 2022 року об 11 год. 00 хв.

19 грудня 2022 року від позивача надійшло клопотання про відкладення судового засідання, яке призначено на 20 грудня 2022 року.

Ухвалою суду від 20 грудня 2022 року клопотання ОСОБА_1 про відкладення судового засідання у даній справі повернуто заявнику без розгляду.

Водночас судом ухвалено відкласти розгляд справи до 11 січня 2023 року о 09 год. 00 хв.

10 січня 2023 року від позивача надійшло клопотання про проведення судового засідання без його участі.

11 січня 2023 року представником відповідача подано заяву про розгляд справи №600/3105/22-а у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, за його відсутності.

Відповідно до частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи наявність клопотань сторін про розгляд справи без їх участі, суд вважає за можливе розглянути дану справу за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі її обставини, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 26 березня 2020 року №57о/с «По особовому складу» старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0104493) призначено на посаду молодшого інспектора відділення охорони адмінбудинків центру забезпечення ГУНП в Чернівецькій області, увільнивши від посади дільничного офіцера поліції сектору превенції Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, з 26 березня 2020 року.

02 серпня 2022 року начальником УГІ ГУНП в Чернівецькій області В.Шепенюком складено Доповідну записку начальнику ГУНП в Чернівецькій області Р.Дударцю «за фактами подій, що вказують на ознаки дисциплінарних проступків, допущених окремими поліцейськими ЦЗ ГУНП в Чернівецькій області».

У ній зазначено, що 01 серпня 2022 року о 19 год. 46 хв. на спецлінію « 102» ГУНП в Чернівецькій області надійшло повідомлення працівниці АЗС «Стелс», що по вул. Гагаріна, 29 «А» невідомий їй чоловік у приміщенні торговельного залу АЗС розпиває спиртні напої та висловлюється на адресу персоналу нецензурною лайкою. За вказаним повідомленням на місце події було скеровано автопатруль УПП в Чернівецькій області ДПП НПУ та групу реагування УПО в Чернівецькій області ДПО НПУ. По прибуттю на місце події працівників УПП та УПО було встановлено, що порушником публічної безпеки та порядку виявився молодший інспектор відділення охорони адмінбудинків центру забезпечення ГУНП в Чернівецькій області старший сержант поліції ОСОБА_1 , який за зовнішніми ознаками перебував у стані алкогольного сп`яніння. До того ж, 02 серпня 2022 року ОСОБА_1 прибув на службу з явними ознаками алкогольного сп`яніння, що вказує на ознаки допущеного ним дисциплінарного проступку та правопорушення, передбаченого ст. 179 КУпАП.

На підставі указаного наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 02 серпня 2022 року №671 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» відносно молодшого інспектора ВОА ЦЗ ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 та окремих керівників ЦЗ ГУНП, неналежне виконання службових обов`язків яких могло призвести до порушення службової дисципліни, призначено службове розслідування у формі письмового провадження.

Наказом №704 від 15 серпня 2022 року строк проведення службового розслідування дисциплінарною комісією продовжено до 31 серпня 2022 року.

25 серпня 2022 року дисциплінарною комісією ГУНП в Чернівецькій області складено Висновок службового розслідування, за фактом порушення службової дисципліни, допущеного молодшим інспектором ВОА ЦЗ ГУНП старшим сержантом поліції ОСОБА_1 та іншими окремими поліцейськими ЦЗ ГУНП в Чернівецькій області, який затверджений начальником ГУНП в Чернівецькій області Р.Дударцем (далі Висновок).

Згідно Висновку відомості, що стали приводом до призначення службового розслідування, підтвердилися.

Так, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що 01 серпня 2022 року о 19 год. 46 хв. на спецлінію « 102» ГУНП в Чернівецькій області надійшло повідомлення працівниці АЗС «Стелс» (вул. Гагаріна, 29 «Б», м. Чернівці) про те, що невідомий чоловік у приміщенні торговельного залу АЗС розпиває спиртні напої та висловлюється на адресу персоналу нецензурною лайкою (ЄО Чернівецького РУП ГУНП від 01.08.2022 року №54269). Перевіркою даної інформації встановлено, що особою, на яку вказала працівниця АЗС, виявився молодший інспектор відділення охорони адмінбудинів центру забезпечення ГУНП в Чернівецькій області старший сержант поліції ОСОБА_1 , який перебував поза службою, без однострою та вогнепальної зброї.

Вказане підтверджується поясненнями поліцейського-водія взводу роти УПО в Чернівецькій області ДПО НПУ старшого сержанта поліції ОСОБА_2 , який повідомив, що відбуваючи добове чергування 01 серпня 2022 року близько 17 год. 00 хв. відбулося спрацювання «тривожної кнопки» на об`єкті АЗС «Стелс». Прибувши на місце події, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 встановили, що виклик групи реагування зумовлений поведінкою невідомого чоловіка у торговельній залі, який розпивав спиртні напої (пиво), голосно спілкувався по мобільному телефону, використовуючи нецензурну лайку та ненормативну лексику. Порушником виявився поліцейський ЦЗ ГУНП в Чернівецькій області Присяжнюк С.М., який про дану обставину повідомив їм особисто. Також, ОСОБА_2 зазначив, що ОСОБА_1 за зовнішніми ознаками перебував в стані алкогольного сп`яніння, оскільки з його ротової порожнини відчувався запах алкоголю, мала місце нестійка хода та порушення мови, а поведінка не відповідала обстановці. Враховуючи те, що ОСОБА_1 , спілкуючись з працівниками УПО, зобов`язався покинути територію АЗС та на той момент, як вказав опитуваний ОСОБА_2 , не порушував публічну безпеку, вони прийняли рішення на місце події наряд УПП в Чернівецькій області, для складання адміністративних матеріалів, не викликати.

Однак, як зазначив ОСОБА_2 , через 10 хвилин від зазначеної події знову відбулося спрацювання «тривожної кнопки» на АЗС «Стелс». Прибувши на місце події, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 побачили у торговельній залі АЗС ОСОБА_1 , який сидів біля касира з відкритим пивом, при цьому, частина напою була розлита на підлогу.

Касир повідомила, що спілкуючись із нею, ОСОБА_1 використовує нецензурну лексику та образливо чіпляється. У зв`язку із цим, працівники групи реагування зв`язались з черговим УПО та повідомили про вчинення на об`єкті охорони хуліганських дій.

На місце події прибув начальник ОСОБА_1 ОСОБА_4 та працівники Чернівецького УВБ НПУ, після чого ОСОБА_1 було доставлено до ЧОНД, а на місце події викликано наряд УПП в Чернівецькій області для документування адміністративних правопорушень, допущених ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 згоду на проходження медичного огляду на стан сп`яніння заповнив, однак в подальшому від проходження такого медичного огляду відмовився.

Вказане також підтверджується поясненнями старшого сержанта поліції ОСОБА_5 , поліцейського роти ТОР УПП в Чернівецькій області ДПП НПУ, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , інспектора роти ТОР УПП в Чернівецькій області ДПП НПУ та капрала поліції ОСОБА_7 , поліцейського роти ТОР УПП в Чернівецькій області ДПП НПУ, касира АЗС «Стелс» ОСОБА_8 , товарознавця АЗС «Стелс» ОСОБА_9 та прибиральниці АЗС «Стелс» ОСОБА_10 .

Окрім цього, службовим розслідуванням встановлено, що 02 серпня 2022 року о 07 год. 00 хв., у відповідності до списку поданого ЦЗ ГУНП до УПД ГУНП, ОСОБА_1 був зобов`язаний заступити на відпрацювання населених пунктів Чернівецької області. При цьому ОСОБА_1 , достеменно знаючи про покладене на нього службове завдання, у вказаний час прибув на службу з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови, вражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя), та про свій стан, що унеможливлював несення ним служби, ні керівництво УПД ГУНП, ні керівництво ЦЗ ГУНП не проінформував.

У подальшому факт перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння внаслідок вживання алкоголю (0,78 проміле) був підтверджений результатами його медичного огляду, відображеним лікарем-наркологом у складеному висновку та акті ЧОНД №1619 від 02 серпня 2022 року.

На думку дисциплінарної комісії, дії ОСОБА_1 із явними зовнішніми ознаками алкогольного сп`яніння, вчинені 01 серпня 2022 року на АЗС «Стелс», а також перебування ОСОБА_1 на службі 02 серпня 2022 року у стані алкогольного сп`яніння, який встановлено за результатами його медичного огляду, свідчать про порушення ОСОБА_1 впродовж 01 серпня - 02 серпня 2022 року службової дисципліни, а також створюють склад адміністративних правопорушень адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 178 та 179 КУпАП, за що він згідно ст. 15 КУпАП, несе відповідальність, передбачену Дисциплінарним Статутом НПУ.

Відтак, дисциплінарна комісія вказала, що за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 178, 179 КУпАП, грубого порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні Присяги поліцейського, порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» пунктів 1, 3, 6, 7, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 2, пункту 1 розділу ІІ (з урахуванням пункту 3 розділу IV), абзацу 7 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179, до молодшого інспектора відділення охорони адмінбудинків ЦЗ ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліцій ОСОБА_1 , запропоновано застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

В матеріалах справи також наявна довідка Управління кадрового забезпечення ГУНП в Чернівецькій області №2691/123/12/002-2022 від 13 вересня 2022 року про те, що ОСОБА_1 за час служби у Національній поліції не нагороджувався та не заохочувався, до дисциплінарної відповідальності притягувався 4 рази.

На підставі Висновку службового розслідування від 25 серпня 2022 року, наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 26 серпня 2022 року №319 «Про застосування дисциплінарного стягнення» до молодшого інспектора відділення охорони адмін. будинків ЦЗ ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліцій ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Названий наказ слугував підставою для винесення наказу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 30 серпня 2022 року №240о/с «По особовому складу», яким ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) з 31 серпня 2022 року.

Не погоджуючись із звільненням зі служби в поліції, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір, суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» № 580-VIII від 2 липня 2015 року (далі - Закон № 580-VIII), Дисциплінарним статутом Національній поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно пунктами 1-2 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами першою-другою статті 19 Закону № 580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до пункту 11 частини першої статті 22 Закону № 580-VIII керівник поліції приймає на службу та звільняє зі служби, призначає та звільняє з посад поліцейських відповідно до положень цього Закону.

Згідно частиною першою статті 47 Закону № 580-VIII призначення на посади поліцейських здійснюють посадові особи органів (закладів, установ) поліції відповідно до номенклатури посад, яку затверджує Міністерство внутрішніх справ України.

У відповідності до частини першої статті 48 Закону № 580-VIII призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у статті 47 цього Закону.

Частинами першою, третьою, четвертою, п`ятою статті 59 Закону № 580-VIII встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України. Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Згідно частини першої статті 60 Закону № 580-VIII проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження регулюється Дисциплінарним статутом Національній поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Частинами першою-другою статтті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до пунктів 1, 3, 6, 7, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту , порушення яких позивачем було встановлено відповідачем, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Крім цього, згідно абзацу 2 пункту 1, абзацу 7 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року №1179 (про порушення яких також вказано в оскаржуваному наказі №319 від 26 серпня 2022 року), під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, а також під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Згідно частинами першою-другою статті 2 Дисциплінарного статуту за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Відповідно статті 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно зі статтею 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, не допускається, а підлягає відкладенню до його протверезіння.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Представником поліцейського може бути адвокат, повноваження якого підтверджені копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, ордером та копією договору із представником. Представник користується правами поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, крім прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо поліцейським і не може бути доручена представнику, а також користується правами з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами, з моменту надання дисциплінарній комісії підтвердних документів.

Згідно частиною 1 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Частиною шостою статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Відповідно до частини сьомої статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно частиною дванадцятою статті 19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Статтею 20 Дисциплінарного статуту передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Згідно частиною третьою статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Відповідно до частини першої статті 24 Дисциплінарного статуту поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування регулює Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок № 893).

Пунктом 1 розділу ІІ «Призначення службового розслідування» Порядку №893 передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно пункту 1 розділу V «Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією» Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V «Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією» Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно пункту 7 розділу V «Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією» Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Правила оформлення матеріалів службового розслідування наведені у розділі VI Порядку №893.

Зокрема, у пункті 4 розділу VI Порядку №893 зазначено, що в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Згідно пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Зі встановлених обставин справи вбачається, що службове розслідування відносно порушення позивачем службової дисципліни було призначено письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, на підставі повідомлення громадян та інших поліцейських про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку. Тобто, у відповідності до наведених вище положень статті 14 Дисциплінарного статуту та пункту 1 розділу ІІ Порядку №893.

Також з обставин справи вбачається, що за результатом проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія встановила, що 01 серпня 2022 року о 19 год. 46 хв. позивач з явними зовнішніми ознаками алкогольного сп`яніння, вчинював хуліганські дії на АЗС «Стелс». Від проходження медичного огляду на стан сп`яніння 01 серпня 2022 року відмовився. Водночас 02 серпня 2022 року позивач прибув на службу в стані алкогольного сп`яніння, достеменно знаючи про покладене на нього службове завдання, при цьому про свій стан, що унеможливлював несення ним служби, ні керівництво УПД ГУНП, ні керівництво ЦЗ ГУНП не проінформував. Факт перебування позивача у стані сп`яніння внаслідок вживання алкоголю (0,78 проміле) підтверджується висновком та актом ЧОНД №1619 від 02 серпня 2022 року.

Згідно наданих відповідачем матеріалів службового розслідування, вказані вище обставини були встановлені дисциплінарною комісією на підставі пояснень працівників поліції, які прибули на виклик «тривожної кнопки»: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ; працівників УПП, які прибули на повідомлення про вчинення хуліганських дій: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , пояснень ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 працівниць АЗС «Стелс»; поясненнями лікаря-нарколога ОКНП «Чернівецький обласний наркологічний диспансер» ОСОБА_11 ; поясненнями безпосередніх керівників позивача ОСОБА_4 , та ОСОБА_12 , на підставі акту про виявлення співробітника у стані сп`яніння від 02 серпня 2022 року, відеозаписів з камер спостереження, розташованих у торговельній залі АЗС «Стелс», з камер внутрішнього спостереження ЧОНД, та боді-камер поліцейських, а також на підставі пояснень, відібраних в ході проведення службового розслідування у ОСОБА_1 .

Так, згідно змісту наявних у матеріалах службового розслідування пояснень ОСОБА_8 , відібраних поліцейськими 01 серпня 2022 року, та згідно пояснень ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , відібраних у них в рамках проведення службового розслідування, вказані особи 01 серпня 2022 року виконували свої трудові обов`язки на АЗС «Стелс», що по АДРЕСА_1 . Приблизно в період з 15 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв. у приміщення торговельного центру АЗС зайшов невідомий чоловік (як в подальшому встановлено ОСОБА_1 ) із наявними зовнішніми ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з ротової порожнини, неадекватна поведінка) та почав кричати, щоб йому дали холодне пиво. Перебуваючи в приміщенні торговельного залу, ОСОБА_1 неадекватно себе поводив, кричав, вимагав від продавця відкрити йому пиво. На зауваження ОСОБА_8 щодо заборони розпивати алкогольні напої в приміщенні торговельного залу не реагував. При цьому розмовляв по мобільному телефону голосно із використанням ненормативної та нецензурної лексики. Придбавши ще одну пляшку пива, ОСОБА_1 покинув приміщення торговельного залу АЗС, однак згодом повернувся та почав конфліктувати з працівниками АЗС. Враховуючи, що він голосно кричав із застосуванням нецензурної лексики, ОСОБА_8 натиснула на «тривожну кнопку» та викликала наряд поліції. По прибуттю наряд поліції поспілкувався з ОСОБА_1 та відпустив його. Через деякий час ОСОБА_1 знову повернувся на АЗС з пляшкою іншого пива та із силою вдарив пляшкою по прилавку, внаслідок чого пиво розбилося. Тому ОСОБА_8 повторно натиснула «тривожну кнопку» та викликала наряд поліції. Після приїзду групи реагування, ОСОБА_8 також зателефонувала на спецлінію « 102». На вказаний виклик прибули інші працівники поліції, які почали з`ясовувати обставини події, а також відібрали пояснення та заяву.

Згідно змісту наявних у матеріалах службового розслідування пояснень працівників поліції ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від 03 серпня 2022 року, вказані особи підтвердили, що вони 01 серпня 2022 року у зв`язку зі спрацюванням «тривожної кнопки» близько 17 год 00 хв. прибули на АЗС «Стелс», встановили особу ОСОБА_1 , який за зовнішніми ознаками перебував у стані алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з ротової порожнини, нестійка хода, порушення мови, поведінка не відповідала обстановці). Під час спілкування з вказаними працівниками поліції ОСОБА_1 поводив себе стримано та пообіцяв покинути територію АЗС. Однак через 10 хвилин знову відбулось спрацювання «тривожної кнопки», прибувши на місце події, поліцейські побачили ОСОБА_1 , який сидів з пивом біля касира, частина пива була розлита. З огляду на це, працівники поліції повідомили черговому по УПО про вчинення хуліганських дій працівником поліції. Після прибуття начальника ОСОБА_1 та працівників внутрішньої безпеки, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відвезли ОСОБА_1 до ЧОНД з метою проходження останнім медичного огляду. У ЧОНД документи на проходження медичного огляду ОСОБА_1 заповнив, однак, проходити огляд відмовився. Повернувшись на АЗС, працівники поліції відбирали пояснення у працівників АЗС та очевидців вказаної події.

Згідно змісту наявних у матеріалах службового розслідування пояснень працівників УПП в Чернівецькій області, які прибули на повідомлення про вчинення хуліганських дій ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 01 серпня 2022 року о 19 год 44 хв, перебуваючи в складі екіпажу «Сатурн Т-3», вони отримали виклик на службовий планшет «Адмінправопорушення за адресою АДРЕСА_1 , АЗС «Стелс». Прибувши на місце події, стало відомо, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення відсутня, оскільки її забрали працівники УПО. Чергова частина повідомила, що даний правопорушник із працівниками УПО знаходиться в ЧОНД за адресою АДРЕСА_2 . Прибувши туди, було встановлено, що правопорушником є громадянин ОСОБА_1 , який мав явні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: почервоніння обличчя, запах алкоголю з порожнини рота, нечітка хода, поведінка не відповідає обстановці. Під час повернення на місце події, чергова частина повідомила, що ОСОБА_1 є діючим працівником Національної поліції України. Вказаними працівниками було прийнято рішення не складати адміністративні матеріали по факту правопорушення ОСОБА_1 , а саме поява в п`яному вигляді у громадському місці та дрібне хуліганство, оскільки він являється працівником поліції, а відтак несе дисциплінарну відповідальність згідно ст. 15 КУпАП. В подальшому в ході встановлення всіх обставин, було виявлено технічну помилку в довідці ЧОНД, а саме в році народження ОСОБА_1 , у зв`язку з чим прийнято рішення повторно направити ОСОБА_1 для правильного проведення огляду на стан сп`яніння. Однак ОСОБА_1 відмовився від проходження вказаного огляду.

Згідно матеріалів службового розслідування, 02 серпня 2022 року інспектором ВСР УГІ ГУНП в Чернівецькій області старшим лейтенантом поліції Лукинюком О.В. в присутності старшого інспектора з ОД ВСО УГІ ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_13 та старшого інспектора ВСР УГІ ГУП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_14 о 07 год. 10 хв. складено акт про те, що у вказаний період часу молодший інспектор ВОА ЦЗ ГУНП в Чернівецькій області старший сержант поліції ОСОБА_1 прибув та перебував на службі з явними ознаками алкогольного сп`яніння: запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя. ОСОБА_1 було запрошено до ОКНП «Чернівецький обласний наркологічний диспансер» для проходження медичного догляду на стан сп`яніння. Висновком №1619 встановлено перебування ОСОБА_1 в стані сп`яніння внаслідок вживання алкоголю (0,78 проміле).

Зі змісту пояснень ОСОБА_1 , відібраних у нього в ході проведення службового розслідування, 01 серпня 2022 року ОСОБА_1 після добового чергування поїхав на риболовлю в с. Тарасівці, Чернівецького району. Однак близько 12 год. повернувся у м. Чернівці. Близько 15 год. 00 хв. вийшов з дому та пішов до крамниці «Кайзер», що по вул. Гагаріна, де придбав пиво. Після чого повернувся додому та нікуди більше не виходив до кінця доби. Щодо відвідування 01 серпня 2022 року АЗС «Стелс», що по АДРЕСА_1 , зазначив, що не пам`ятає. Відносно подій, що мали місце 02 серпня 2022 року, у поясненнях відібраних 03 серпня 2022 року, свою вину в тому, що 02 серпня 2022 року перебував на інструктажі в стані алкогольного сп`яніння визнав, просив суворо не карати.

Оцінивши вказані вище пояснення окремо та в сукупності, взявши до уваги наявні у матеріалах службового розслідування пояснення осіб та працівників поліції, висновок №1614 01 серпня 2022 року про відмову від проходження медичного огляду, висновок №1619 від 02 серпня 2022 року про перебування ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння, а також дослідивши відеозаписи з камер спостереження на АЗС, з камер внутрішнього спостереження ЧОНД, та боді-камер поліцейських, які містяться на доданому до відзиву диску DVD-R, суд погоджується із висновками дисциплінарної комісії про порушення позивачем службової дисципліни, що фактично виразилось у недотриманні позивачем як поліцейським пунктів 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 3, 6, 7 та 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року №2337-VIII, абзацу 2 пункту 1 розділу ІІ (з урахуванням пункту 3 розділу IV), абзацу 7 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за №1576/29706.

При цьому суд звертає увагу на те, що позивачем, згідно матеріалів службового розслідування, фактично було визнано факт перебування ним 02 серпня 2022 року на службі у стані алкогольного сп`яніння.

Враховуючи викладене, суд вважає, що відповідачем було дотримано процедуру проведення службового розслідування стосовно позивача, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування. Таке проведено у відповідності до Дисциплінарного статуту та Порядку №893. Відтак, твердження у позові про протилежне - безпідставні та необгрунтовані.

Щодо доводів позивача про безпідставність застосування до нього самого суворого стягнення - звільнення зі служби, то такі суд також оцінює критично, адже з обставин справи вбачається, що при визначенні виду застосованого до позивача стягнення відповідачем було враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (зокрема, грубе порушення позивачем службової дисципліни, вчинення дисциплінарного проступку поліцейським Головного управління Національної поліції у Чернівецькій області, перебування позивача на службі у стані алкогольного сп`яніння та визнання ним своєї вини, наявність у позивача діючого дисциплінарного стягнення, відсутність у позивача нагород за час служби в Національній поліції, негативна характеристика за період служби, посереднє відношення до виконання своїх посадових обов`язків, не реагування на критику, зловживання алкогольними напоями у вільний від роботи час).

Також, суд звертає увагу, що застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Даний висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 21.09.2018 року справа № 824/227/17-а.

Варто також зазначити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання поліцейського. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду у постановах від 21 вересня 2018 року у справі №824/227/17-а, від 08 серпня 2019 року у справі №824/1015/16-а з подібних правовідносин.

Застосування до позивача такого виду стягнення як звільнення зі служби в поліції суд вважає таким, що є співрозмірним та пропорційним до вчиненого ним грубого порушення службової дисципліни, яким принижено та дискредитовано його як працівника поліції та органи поліції в цілому.

Також суд зауважує, що Верховний Суд неодноразово у своїх постановах висловлював правову позицію, що відсутність кримінального або адміністративного притягнення до відповідальності позивача не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції.

Отже, позовні вимоги щодо оскарження наказів Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 26 серпня 2022 року №319 «Про застосування дисциплінарного стягнення», від 30 серпня 2022 року №240о/с «По особовому складу», а також похідні від них про поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з моменту звільнення є безпідставними та необґрунтованими, а тому задоволенню не підлягають. На переконання суду, при звільненні позивача зі служби в поліції відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача залишку невиплаченого грошового утримання до звільнення, а саме: невиплачену премію за серпень 2022 року, то такі також задоволенню не підлягають, оскільки фактично є похідними від попередніх вимог.

Крім цього, позивачем у позовній заяві жодним чином не обґрунтовано протиправність дій Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області щодо не нарахування йому премії за серпень 2022 року, як і не додано доказів на підтвердження заявленої вимоги.

Отже, вказані вище позовні вимоги також задоволенню не підлягають.

Згідно частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно статей 74 -76 Кодексу адміністративного судочинства України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Згідно частин першої третьої статі 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність вказаних вище доказів окремо, а також достатність і взаємний зв`язок цих доказів у їх сукупності, суд вважає, що відповідач довів законність оскаржуваного звільнення з публічної служби. Натомість доводи позивача є безпідставними та необґрунтованими, а тому позов не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення коштів відмовити повністю.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення. Повне судове рішення складено 06 лютого 2023 року.

Повне найменування учасників справи: позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 РНОКПП НОМЕР_2 ), відповідач - Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області (58008, м. Чернівці, вул. Головна, 24, ).

Суддя О.П. Лелюк