Справа № 380/1958/23
Суддя: Мартинюк Віталій Ярославович
Дата ухвалення: 2023-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/1958/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 лютого 2023 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Мартинюк В.Я. перевіривши матеріали позовної заяви Державного територіально-галузевого об`єднання «Львівська залізниця» до Головного управління ДПС у Львівській області про скасування податкових повідомлень-рішень, -

в с т а н о в и в:

Державне територіально-галузеве об`єднання «Львівська залізниця» звернулася в суд з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області в якому просить:

скасувати податкове повідомлення-рішення від 23.05.2022 №60/33000701;

скасувати податкове повідомлення-рішення від 23.05.2022 №61/33000701.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 6 статті 160 КАС України передбачено, що якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Згідно з п. 2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Як вбачається з матеріалів позову, позивачем та його представником, у порушення вимог наведеної норми, не зазначено в позовній заяві відомих номерів засобів зв`язку відповідача.

Крім того, позивачем, у порушення вимог ч. 3 ст. 161 КАС України, не додано до позовної заяви документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, у відповідності до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд в постанові від 09.01.2023 року по справі №520/5885/19 дійшов такого висновку.

«Виходячи з аналізу наведених вище правових норм, контролюючий орган у випадку встановлення фактів завищення або заниження платником податків у поданій ним декларації показників податкового кредиту або податкових зобов`язань приймає податкове повідомлення-рішення форми "Р1" та змінює такі показники і якщо за підсумком заходів, визначених у податковому повідомлення-рішенні форми "Р1", у платника виникають грошові зобов`язання з податку на додану вартість (позитивна різниця між податковими зобов`язаннями та податковим кредитом), або буде зменшено розмір бюджетного відшкодування чи нараховано штрафні (фінансові) санкції (штраф), контролюючий орган приймає податкове повідомлення рішення за формою, яка передбачає зміну майнового стану платника податків, як-то форми "Р", "В1", "В2", "В3", "В4" тощо.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна вимога, скерована до Управління, щодо скасування податкового повідомлення-рішення форми "В4" від 14.03.2019 №, в якому зазначено про порушення ТОВ "ЧАТТАНУГА" порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 та яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на 17260431,00 грн., є позовною вимогою майнового характеру.».

В матеріалах справи наявні оскаржувані податкові повідомлення-рішення від 23.05.2022 №60/33000701 та від 23.05.2022 №61/33000701 на загальну суму 56 267 385 грн. 75 коп. за формою, яка передбачає зміну майнового стану платника податків, зокрема - форми "Р", відтак, суддя вважає, що позивач звернувся до суду з позовними вимогами майнового характеру.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (не менше 2684,00 грн. та не більше 26840,00 грн.).

Позивачем до позовної заяви долучено платіжне доручення про сплату судового збору № 340 від 23.01.2023 року на загальну суму 2684 грн. 00 коп.

Оскільки, загальна ціна позову складає 56 267 385 грн. 75 коп., сплаті підлягає судовий збір в сумі 26840 грн. 00 коп.

Таким чином, судовий збір за подання до суду адміністративного позову майнового характеру позивачем сплачено не в повному розмірі, а саме 2684 грн. 00 коп., а відтак такий належить доплатити у розмірі 24156 грн. 00 коп.

Крім того, слід зауважити, що інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Львівського окружного адміністративного суду є загальнодоступною та оприлюднена на офіційних веб-сайтах Львівського окружного адміністративного суду і «Судова влада України».

Щодо строку звернення до адміністративного суду суддя зазначає наступне.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно частини другої статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Щодо поновлення процесуального строку звернення до суду, позивач та його представник в позовній заяві вказує, що оскаржувані податкові-повідомлення рішення позивачем отримані 26.05.2022, про що свідчить відмітка про реєстрацію вхідної кореспонденції. Однак вважає, що строк звернення до суду пропущено з поважних причин у зв`язку з широкомасштабною військовою агресією Російської Федерації проти України та відповідно до Указу Президента від 24.02.2022 на території України введено військовий стан. Крім цього, що 02.03.2022 року Рада Суддів України опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, а саме процесуальні строки по можливості продовжуються щонайменше до закінчення воєнного стану. Зазначає, що із цих рекомендацій вбачається, що введення воєнного стану визнається поважною причиною пропуску процесуального строку, встановленого законом.

При цьому, за загальним правилом поважними причинами визнаються ті обставини, існування яких є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду з даним позовом.

У відповідності до положень статей 12-2 та 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», суди Львівської області не припиняли, не призупиняли своєї діяльності та продовжували здійснювати правосуддя.

У свою чергу позивачем та його представником не наведено об`єктивних обставин, які б не дозволяли їм звернутися до суду у визначений законодавством строк, у зв`язку із запровадження воєнного стану в Україні.

Відтак, сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду позивачем чи його представником у встановлені строки, у зв`язку із запровадження такого, не може вважатись поважною причиною цих строків.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, позовну заяву належить залишити без руху у відповідності до ч.1 ст.169 КАС України, а позивачу надати строк для усунення недоліків останньої.

Керуючись ст.ст.161,169,248 КАС України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву залишити без руху.

Позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки шляхом подання нової редакції позовної заяви із зазначенням відомих номерів засобів зв`язку відповідача; долучення до позовної заяви документу про сплату судового збору у розмірі 24156 грн. 00 коп. або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону та подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням причин пропуску і доказів, що підтверджують причини пропуску.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Мартинюк В.Я.