Справа № 440/9406/22
Суддя: К.І. Клочко
Дата ухвалення: 2023-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/9406/22

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Клочка К.І., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа - Кваліфікаційно - дисциплінарна комісія адвокатури Полтавської області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

31.10.2022 ОСОБА_1 звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа - Кваліфікаційно - дисциплінарна комісія адвокатури Полтавської області про визнання протиправним та скасування рішення, а саме просить визнати протиправним та скасувати рішення №ІХ-006/2022 від 30 вересня 2022 року Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, яким притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльність з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що скаржник (адвокат ОСОБА_2 ) не довів вину позивачки. Разом з тим, скаржник всупереч вимог Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" суміщував військову службу та адвокатську діяльність. Усі необхідні докази були подані позивачкою до КДКА Полтавської області при розгляді її дисциплінарної справи 25.05.2022 і до 30.09.2022 обставини дисциплінарної справи не змінилися.

Оскаржене рішення ВКДКА про позбавлення її права на заняття адвокатською діяльність прийнято 30.09.2022 відносно подій що мали місце 14.07.2021, тобто з пропущенням річного строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, встановленого частиною 2 статті 35 Закону України №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та пунктом 13 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність.

Також позивачка вважає неспівмірним застосований до неї вид дисциплінарного стягнення вчиненому нею порушенню.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 07.11.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

01.12.2022 до суду відповідачем подано відзив на позов, в якому зазначено, що ОСОБА_1 допустила грубе одноразове порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури. Підставою для такого висновку стало те, що 14.07.2021 адвокат Бехтер Л.В. подала до Семенівського районного суду Полтавської області відзив на позов в інтересах ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 02.12.2022 клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін залишено без задоволення.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 29.12.2022 залучено до участі у справі в якості третьої особи, які не заявляє самостійних щодо предмета спору, на стороні відповідача - Кваліфікаційну-дисциплінарну комісію адвокатури Полтавської області.

09.01.2023 судом отримано пояснення третьої особи, у яких третя особа при вирішення справи покладається на розсуд суду.

Водночас, представник третьої особи зазначає, що при прийнятті рішення від 25.05.2022 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності КДКА Полтавської області врахувала особу адвоката, яка раніше до дисциплінарної відповідальності не притягалася, а також те, що адвокат критично поставилася до своїх дій, жодних негативних наслідків для ОСОБА_4 , якій позивач продовжує надавати правову допомогу, не наступило. З огляду на ці обставини до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.

Також представник третьої особи повідомив, що 29.04.2022 старшим дізнавачем сектору дізнання ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області закрито кримінальне провадження від 15.02.2022 за заявою представника ТОВ "ІПК "Полтавазернопродукт" адвоката Маслюка Віктора Володимировича стосовно адвоката Бехтер Лілії Валеріївни за статтею 400-1 України на підставі пункту 2 частини 1 статті 284 КПК України.

Стосовно адвоката Маслюка Віктора Володимировича представник третьої особи пояснив, що цей адвокат 25.02.2022 був призваний на військову службу під час мобілізації, проте з 25.02.2022 по 19.09.2022 продовжував здійснювати адвокатську діяльність, у зв`язку з чим КДКА Полтавської області дійшла висновку про наявність в діях адвоката ОСОБА_2 складу дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а саме порушення вимог несумісності.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 05.01.2023 Вищій кваліфікаційно - дисциплінарній комісії адвокатури запропоновано надати пояснення щодо дотримання строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, встановленого частиною 2 статті 35 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" при прийнятті оскарженого у цій справі рішення № ІХ-006/2022 від 30 вересня 2022 року.

06.02.2023 судом отримано додаткові пояснення, надані на виконання ухвали Полтавського окружного адміністративного суду від 05.01.2023, у яких представник відповідача посилається на те, що притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатів є дискреційним повноваженням кваліфікаційно - дисциплінарних комісій адвокатури. Водночас, Вищою кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури дотримано процедуру розгляду скарги на рішення КДКА Полтавської області від 25.05.2022.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

25.03.2022 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області (далі - КДКА Полтавської області) надійшла скарга представника ТОВ "ІПК "Полтавазернопродукт" ОСОБА_2 стосовно адвоката Бехтер Л.В.

Рішенням КДКА Полтавської області від 25.05.2022 адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано до неї дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.

24.06.2022 ТОВ "ІПК "Полтавазернопродукт" через свого представника ОСОБА_2 звернулося до Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури (далі - ВКДКА) зі скаргою на рішення КДКА Полтавської області від 25.05.2022.

Рішенням ВКДКА від 30.09.2022 скаргу ОСОБА_2 задоволено, рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 25.05.2022 скасовано. Ухвалено нове рішення про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Не погоджуючись із рішенням ВКДКА ОСОБА_1 звернулася до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України від 05.07.2012 №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI).

Частинами першою, третьою статті 2 Закону № 5076-VI передбачено, що адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до частин першої, другої статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Згідно з частинами першою, другою статті 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Згідно з частинами першою, другою статті 38 Закону №5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Частиною першою статті 39 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до частини першої статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Згідно з частиною четвертою статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури: 1) розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 2) узагальнює дисциплінарну практику кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 3) виконує інші функції відповідно до цього Закону.

Частиною п`ятою статті 52 Закону №5076-VI передбачено, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Відповідно до частини сьомої статті 52 Закону №5076-VI рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

Верховний Суд неодноразово викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. Так, у постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15 було сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Водночас правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.

Проте суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям, а саме, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Таким чином, правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 826/14291/17.

Водночас, вчинення дискреції суб`єктом владних повноважень обмежується принципом законності (частина друга статті 19 Конституції України) та принципом верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України), а також запровадженими процедурами. Дискреція, яка реалізується суб`єктами владних повноважень у публічних інтересах відповідно до статті 3 Конституції України, є найкращим способом її здійснення стосовно особи.

Стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами Європейський суд з прав людини виробив позицію, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (п.111 рішення від 31 липня 2007 року у справі «Druzstevni zalozna Pria and Others v. the Czech Republic», п.153-157, 159 рішення від 21 липня 2011 року у справі «Sigma Radio Television Ltd v. Cyprus»).

Як указано в постанові Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №826/16495/17, потреба у визначеності не означає, що органові, який ухвалює рішення, не повинні надаватися дискреційні повноваження (де це необхідно) за умови наявності процедур, що унеможливлюють зловживання ними.

Дискреційне повноваження щодо встановлення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку, підстав для прийняття відповідного рішення КДКА у дисциплінарній справі відносно позивача, не означає, що орган, який ухвалює рішення в межах дискреції, не покладає на нього обов`язок дотримуватися власних процедур, встановлених ним самим.

Так, у постанові Верховного Суду від 25 липня 2019 року у справі №826/13000/18 зазначено, що правова процедура («fair procedure» - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Установлена правова процедура є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.

Водночас, вказана доктрина стосується усіх суб`єктів владних повноважень зокрема КДКА, яка є стороною у правовідносинах з особою - адвокатом, має публічно-правовий характер, діяльність якого у сфері дисциплінарного провадження чітко регламентується Законом та іншими нормативними актами.

Такий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 17.09.2020 у справі № 1740/2484/18.

Як встановлено судом з матеріалів справи, подія, що стала підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, мала місце 14.07.2021, тоді як оскаржене рішення № ІХ-006/2022 прийнято Вищою кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури лише 30.09.2022.

Водночас, за приписами частини 2 статті 35 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а також пункту 13 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014, адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Вказаний строк є присічним і не підлягає продовженню.

Враховуючи те, що Вищою кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури рішення № ІХ-006/2022 від 30 вересня 2022 року про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України ухвалено поза межами строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, визначеного частиною 2 статті 35 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та пунктом 13 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, вказане рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Позовна заява містить інші доводи на користь заявлених вимог, які взяті до уваги однак, не зазначені в даному рішенні, оскільки мають опосередковане відношення у питанні встановлення протиправності оскаржуваних рішень.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі Ruiz Torija v. Spain від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

За практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Отже, позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи сплату позивачем судового збору у розмірі 992,40 грн, зазначена сума підлягає відшкодуванню відповідачем у повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 3, 6-10, 139, 229, 241-245, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури (вул. Борисоглібська, б. 3, поверх 5, м. Київ, ідентифікаційний код 26080214), третя особа - Кваліфікаційно - дисциплінарна комісія адвокатури Полтавської області (м. Полтава, вул. Котляревського, 6, офіс 2, ідентифікаційний код 22543623) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № ІХ-006/2022 від 30 вересня 2022 року.

Стягнути з Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у розмірі 992,40 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною восьмою статті 18, частинами сьомою-восьмою статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з складення повного судового рішення.

Суддя К.І. Клочко