Справа № 440/17473/21
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2023-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2023 р.Справа № 440/17473/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Русанової В.Б. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання Пукшин Л.Т

представника відповідача - Дудника В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Полтавської митниці на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.08.2022, головуючий суддя І інстанції: Н.І. Слободянюк, м. Полтава, по справі № 440/17473/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фабрика рукавних фільтрів"

до Полтавської митниці

про визнання протиправними та скасування рішення та картки,

ВСТАНОВИВ

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фабрика рукавних фільтрів" (далі позивач, ТОВ "Фабрика рукавних фільтрів") звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Полтавської митниці (далі відповідач), в якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Полтавської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA806000/2021/000001/2 від 19 липня 2021 року;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за № UA806070/2021/00025.

В обґрунтування позовних вимог зазначено про неправомірність рішення № UA806000/2021/000001/2 від 19.07.2021 про коригування митної вартості ввезеного позивачем товару за другорядним методом за кодом МВВ 3 (з урахуванням вартості за одиницю 4,3 USD при кількості ввезеного товару 7523,07) на загальну суму митної вартості товару 32349,20 USD, оскільки працівником Дніпровської митниці Держмитслужби України при здійсненні позивачем 16.07.2021 митного оформлення в режимі імпорту товару (повсть неткана, одержана голкопробивним способом, просочена: поліефірна повсть 550 г/м2 (ширина 2,15м) - 13678,30 м2, поверхнева щільність 550 г/м2 +-5% загальною вартістю 21316,03 доларів США), за основним методом за ціною договору, вимагались документи, які не передбачені Митним кодексом України, не засновані на конкретній імпортній операції та не впливали на митну вартість поставленого товару. Вказує, що позивачем було надано до митного оформлення всі необхідні документи, які повністю підтверджують заявлену митну вартість декларованого товару і дають можливість митному органу перевірити числові значення складових заявленої митної вартості (контракт та доповнення до нього, сертифікат якості, пакувальний лист, коносамент, товаро-транспортні документи, прайс-лист, рахунок-фактуру).

Незважаючи на це, відповідачем безпідставно було прийнято вказане рішення, внаслідок чого видано картку відмови у прийнятті митної декларації від 16.07.2021 ІМ 40 ДЕ № UA806070/2021/000739.

На думку позивача відсутність заявки, передбаченої договором транспортування № А082 від 23.10.2020, жодним чином не впливає на визначення митної вартості товару, оскільки відповідно до умов вказаного договору вартість послуг визначалась рахунками-фактурами, які подавались при декларуванні товару. Враховуючи, що ціна в інвойсі, збігається із ціною контракту, порушення сторонами контракту строків поставки не може бути підставою для коригування митної вартості товару.

Щодо доводів відповідача про відсутність в прайс-листі виробника обов`язкових реквізитів зауважив, що законодавством не встановлено жодних вимог до вказаного документа. Крім того, в силу ст. 53 Митного кодексу України такий документ не є обов`язковим для надання митному органу на підтвердження митної вартості товару.

З огляду на викладене, вважає вказані рішення відповідача протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки суми митної вартості, заявлені позивачем у деклараціях, є обґрунтованими.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 05.08.2022 по справі № 440/17473/21 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Фабрика рукавних фільтрів" (вул. Ярмаркова, буд.5Д, м. Кременчук, Полтавська область, 39630, ідентифікаційний код 31700904) до Полтавської митниці (вул. Анатолія Кукоби, буд. 28, м. Полтава, Полтавська область, 36022, ідентифікаційний код ВП 43997576) про визнання протиправними та скасування рішення та картки задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів Полтавської митниці № UA806000/2021/000001/2 від 19 липня 2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Полтавської митниці №UA806070/2021/00025.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Полтавської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фабрика рукавних фільтрів" витрати зі сплати судового збору в сумі 4540,00 грн (чотири тисячі п`ятсот сорок гривень нуль копійок).

Відповідач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.08.2022 по справі № 440/17473/21 та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначив, що судом першої інстанції залишено поза увагою положення контракту № А003 від 04.01.2021 щодо здійснення поставки товару на умовах «FOB», які передбачають, що вартість перевезення товару не входить до його фактурної вартості, а отже згідно з п. 6 ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України (далі - МК України) вартість перевезення є складовою митної вартості товару та підлягає додаванню до ціни, що була сплачена або підлягала сплаті. Відмітив, що положеннями п. 6 ч. 2 ст. 53 МК України не визначено виключного переліку транспортних (перевізних) документів, які можуть підтверджувати витрати понесені за перевезення задекларованих товарів, однак відповідно до пункту 2.1.4 договору транспортного експедирування № А082 від 23.10.2020 одним із документів для здійснення транспортування є заявка, а згідно з п.2.4.2 цього ж договору надання такої заявки є обов`язком позивача перед експедитором. Також сторонами узгоджено, що заявка є невід`ємною частиною даного договору й оформлюється на кожну партію товару, заплановану для перевезення.

Таким чином, враховуючи, що поставка товару здійснювалась на умовах «FOB» заявка на перевезення повинна підтверджувати, зокрема, маршрут перевезення, а тому її подання могло б усунути сумніви митного органу в достовірності декларування митної вартості товару. Разом з цим, ні під час здійснення митного контролю з перевірки правильності визначення митної вартості, ні під час розгляду справи в суді першої інстанції, позивач вказану заявку для спростування твердження митниці так і не надав.

Також, звернув увагу суду, що за п. 3.6 договору № А082 від 23.10.2020 по закінченню надання послуг експедитор оформлює в двох примірниках акт прийому-здачі наданих послуг, який, на думку апелянта, містить інформацію про усі надані за межами митної території України послуги, які підлягали до оплати позивачем, однак декларантом зазначений акт надано не було.

Стверджує про недотримання ТОВ «Фабрика рукавних фільтрів» під час декларування вимог ст. 49 та ч. 4 ст. 58 МК України, оскільки подані позивачем документи містили розбіжності між ціною, що підлягала сплаті, та фактично сплачена за поставлені товари. Крім того, на усунення виявлених розбіжностей додаткові документи позивачем не надавались, відповідно митниця була позбавлена свого права, передбаченого ч. 5 ст. 54 МК України, щодо можливості впевнитись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу заперечував проти її задоволення, підтримав доводи, викладені в позовній заяви та просив суд апеляційної інстанції рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.08.2022 по справі № 440/17473/21 залишити без змін, як законне та обґрунтоване. Вважає, що судом першої інстанції правильно з`ясовано обставини у справі, а доводи апелянта ґрунтуються на декларації прав, а не на недостатності документального підтвердження митної вартості товарів, які надавалися митному органу під час ввезення товару.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги, з підстав та мотивів, викладених в останній, та просив суд апеляційної інстанції їх задовольнити.

Представник позивача в судове засідання не прибув, про дату час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки до суду не повідомив.

У відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, заслухавши пояснення представника відповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ "Фабрика рукавних фільтрів" зареєстроване як юридична особа 12 жовтня 2001 року та видами його економічної діяльності є: 13.96 Виробництво інших текстильних виробів технічного та промислового призначення (основний); 13.92 Виробництво готових текстильних виробів, крім одягу; 14.12 Виробництво робочого одягу; 25.62 Механічне оброблення металевих виробів; 25.99 Виробництво інших готових металевих виробів, н.в.і.у.

23 жовтня 2020 року між ТОВ "Фабрика рукавних фільтрів" (клієнт) та ТОВ "ДАЙРЕКТ ЛАЙН" (експедитор) укладено договір транспортного експедирування №А082 /а.с.236-243/, яким визначено, що експедитор зобов`язується за дорученням клієнта та за його рахунок надати або організувати надання транспортно-експедиторських послуг, пов`язаних з організацією та забезпеченням перевезень експортно-імпортних та транзитних вантажів клієнта, а також додаткових послуг, необхідних для доставки вантажу (пункт 1.1).

До прав експедитора належить отримання від клієнта довіреності, заявки на надання транспортно-експедиторських послуг, документів та іншої інформації, необхідної для виконання обов`язків за договором (пункт 2.1.4). До обов`язків експедитора належить забезпечення якісного транспортного обслуговування, а також організації перевезення вантажів клієнта різними видами транспорту територією України та за її межами відповідно до заявки клієнта (пункт 2.2.1).

До обов`язків клієнта віднесено, зокрема: надання експедитору довіреності, якщо вона є необхідною для виконання його обов`язків (пункт 2.4.1); надання експедитору заявки на надання транспортно-експедиторських послуг не менше ніж за 5 робочих днів до заявленої дати готовності вантажу до відвантаження / приймання. Заявка повинна містити такі дані: маршрут перевезення; опис вантажу (найменування, код ТНЗЕД, загальна вага нетто, загальна вага брутто); вид і спосіб установки; кількість вантажних місць, розміри і вага одного вантажного місця; найменування вантажовідправника, вантажоодержувача та їх адреса; прізвище, ім`я , по батькові відповідальної за відвантаження / приймання вантажу представника вантажовідправника /вантажоодержувача і засоби зв`язку з ним; місце, дата і час завантаження / доставки вантажу, інструкції з оформлення товарно-транспортної документації. Перелік даних, які повинні міститися в заявці, не є вичерпним і може бути доповнений сторонами на їх розсуд. Заявка є невід`ємною частиною цього договору. Заявка може бути спрямована експедитору з використанням факсимільного і електронного зв`язку, при цьому вона має силу оригіналу. Щодо кожної партії вантажу, запланованої до перевезення, сторони підписують заявку (пункт 2.4.2), по закінченню надання послуг експедитор оформляє в двох примірниках акт прийому-здачі наданих послуг (виконаних робіт). Сторони погодилися, що акт, підписаний уповноваженими представниками сторін є документом, що підтверджує факт належного надання послуг (виконання робіт) експедитором (пункт 3.6).

04 січня 2021 року ТОВ "Фабрика рукавних фільтрів", Україна (покупець) укладено із Qingdao Greatwall Industry Co., Ltd, Китай (продавець) контракт купівлі-продажу №А003 /а.с. 117-121/, яким передбачено, що продавець зобов`язується виготовити та поставити у власність покупця, а покупець оплатити і прийняти товар в порядку та на умовах, передбачених в додатках до цього контракту (пункт 1.1).

Ціна товару, умови оплати та умови поставки згідно з Інкотермс вказуються в додатках до цього контракту (пункт 2.1). Валюта цього контракту долар США (пункт 2.3).

Поставка товару за цим контрактом повинна проводитися в терміни, зазначені в додатках до цього контракту (пункт 3.1); датою відвантаження вважається дата, зазначена в товарно-транспортній накладній (пункт 3.3); датою перерахування грошових коштів є дата перерахування грошових коштів з валютного рахунку покупця в банку покупця (пункт 3.4).

При відвантаженні товару обов`язково відправляються такі документи: інвойс з печатками і підписами продавця, сертифікат походження товару, коносамент (при відвантаженні не морським видом транспорту товарно-транспортна накладна або авіа-накладна); сертифікат якості виробника, що відповідає технічним вимогам; пакувальний лист (пункт 6.2).

Також передбачено, що якщо поставка товару не буде здійснена з вини продавця в терміни, зазначені в контракті, продавець сплачує покупцеві штраф у розмірі 1% від вартості непоставленого товару за кожний день прострочення, але не більше ніж загальна сума непоставленого товару (пункт 10.1).

При тлумаченні цього контракту має силу документ ІНКОТЕРМС 2010 року (пункт 12.10).

Відповідно до додатку 8 до контракту А003 від 04 січня 2021 року специфікації №5 від 22 квітня 2021 року /а.с. 210/ назва товару: поліефірна повсть 500 г/м2 з вологомасловідштовхувальним просоченням (шир 2,15 м) у кількості 15000 м2 вартістю 17700,00 дол США; поліефірна повсть 550 г/м2 (шир 2,15 м) у кількості 20000 м2 вартістю 21000,00 дол США; поліпропіленова тканина арт 840-1 (шир 1,0 м) у кількості 1400 м2 вартістю 1960,00 дол США; всього 40660,00 дол США.

Умови оплати: банківським переказом на рахунок продавця протягом 14 днів після одержання товару за умови відповідності якості товару технічним характеристикам, зазначеним у додатку 9 від 22 квітня 2021 року до даного контракту. Базис поставки: FOB CN Ningbo, Китай (Інкотермс 2010). Товар має бути завантажений на вказане покупцем судно. Термін поставки: до 10 травня 2021 року вантаж має бути завантажено на борт судна.

Згідно умов додатку № 9 від 22 квітня 2021 року до контракту №А003 від 04 січня 2021 року /а.с.211-212/ визначено технічні характеристики зокрема товару «поліефірна повсть 550 г/м2 (шир 2,15 м)».

Відповідно до інвойсу № 21QDGW0473B від 21 травня 2021 року /а.с. 205/ згідно з замовленням відповідно до додатку 8 до договору №А003 від 04 січня 2021 року поставляється Qingdao Greatwall Industry Co., Ltd, із Нінгбо в Одесу для ТОВ "Фабрика рукавних фільтрів" товар «поліефірна повсть 550 г/м2 (шир 2,15 м)» у кількості 13678,3 м2 (ціна за одиницю 1,05 долар США/ шт) вартістю 14362,22 доларів США.

Згідно з сертифікатом якості від 21 травня 2021 року, складеного Qingdao Greatwall Industry Co., Ltd, відповідно до інвойсу №21QDGW0473B /а.с. 200-201/ перевірено якість поставленого товару «поліефірна повсть 550 г/м2 (шир 2,15 м)» (неткана голкопробивна повсть, склад сировини - 100% поліефір, ширина 2,15 м, поверхнева щільність 550 г/м2 +- 5%, товщина 1,9 мм +- 10%, повітряпроникливість 160+-20л/м2*с, обробка полотна глянцювання поверхні з однієї сторони, каландрування, термостабілізоване.

Відповідно до пакувального листа від 21 травня 2021 року, складеного Qingdao Greatwall Industry Co., Ltd, та інвойсу № 21QDGW0473B /а.с.202-203/ здійснено пакування товару «поліефірна повсть 550 г/м2 (шир 2,15 м)» у кількості 119 рулонів, вага нетто 7523,07 кг, вага брутто 7820,57 кг, об`єм 40,94 м3.

Згідно з коносаментом № SHWS221052616A від 06 березня 2021 року /а.с. 111/ 03 червня 2021 року завантажено на борт товар у кількості 119 рулонів вагою брутто 7820,57 кг, об`єм 40,94 м3, контейнер TRHU5703469, місце завантаження: Ningbo, Китай, місце розвантаження: Одеса, Україна, відмітка Одеської митниці про взяття під митний контроль 14 липня 2021 року,

Відповідно до міжнародної товарно-транспортної накладної № 16А від 14 липня 2021 року /а.с. 112/ товар у кількості 119 рулонів, вага брутто 7820,57 кг, направлено одержувачу товару ТОВ "Фабрика рукавних фільтрів" м. Кременчук, Україна, відмітка Полтавської митниці про взяття під митний контроль 16 липня 2021 року.

Згідно з договором ТЕО № А082 від 23 жовтня 2020 року та відповідно до рахунку на оплату № 1250 від 16 липня 2021 року, складеного ТОВ "ДАЙРЕКТ ЛАЙН" /а.с.208/, за послугу «морське перевезення» в контейнері TRHU5703469 в кількості 1 сплачено 189772,89 грн.

Згідно із довідкою про транспортні витрати, складеною ТОВ "ДАЙРЕКТ ЛАЙН" №16-07/1 від 16 липня 2021 року /а.с. 209/, транспортні витрати з перевезення вантажу морським транспортом за межами митної території України за маршрутом порт Ningbo (Китай) ОМТП (Україна) для вантажу в контейнері TRHU5703469 згідно коносаменту №SHWS221052616A складає 189,772,89 грн без ПДВ. Страхування вантажу за межами митної території України не проводилось.

ТОВ "Фабрика рукавних фільтрів" з метою митного оформлення товару «повсть неткана, одержана голкопробивним способом, просочена: поліефірна повсть 550 г/м2 (ширина 2,15м) - 13678,30 м2. Поверхнева щільність 550 г/м2 +-5%. Обробка повсті глянцювання поверхні з однієї сторони, каландрування, термостабілізація. У рулонах. Викор. для пошиття рукавів фільтрувальних, що викор. на газоочисних спорудах промислових підприємств. Маркування згідно етикетки» подано до митного органу митну декларацію типу "ІМ 40 ДЕ" №UA806070/2021/000739 /а.с. 102-103/, в якій в графі 12 "Відомість про вартість" зазначено "581725,05"; у графі 20 "Умови поставки" зазначено "FOB CN Ningbo", у графі 22 "Валюта та загальна сума за рахунком" та у графі 42 "Ціна товару" зазначено "14362.22 USD", у лівому підрозділі графи 43 "Код МВВ" декларантом вказано метод визначення митної вартості товарів "1"; у графі 45 "Коригування" вказано вартість товару "581725.05"; у графі 47 "Нарахування платежів" митної декларації зазначено види надходжень бюджету, що контролюються митними органами, за кодами 020 та 028, а також спосіб здійснення таких розрахунків за кодом "01".

До митної декларації додано такі документи: сертифікат якості б/н від 21 травня 2021 року /а.с. 200-201/, пакувальний лист б/н від 21 травня 2021 року /а.с. 202-203/, рахунок-фактуру (інвойс) №21QDGW0473B від 21 травня 2021 року /а.с. 109-110/, коносамент №SHWS221052616A від 06 березня 2021 року /а.с. 111/, автотранспортну накладну №16А від 14 липня 2021 року /а.с. 112/, декларацію про походження товару № 21QDGW0473B від 21 травня 2021 року, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №1250 від 16 липня 2021 року /а.с. 113/, документ, що підтверджує вартість перевезення товару, - дов. № 16-07/1 від 16 липня 2021 року /а.с. 114/, прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 21 травня 2021 року /а.с. 115-116/, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) дод.8 (спец. 5) від 22 квітня 2021 року /а.с. 122/, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) дод.9 від 22 квітня 2021 року /а.с. 211-212/, зовнішньоекономічний договір (контракт) А003 від 04 січня 2021 року /а.с. 117-121/, договір про надання послуг митного брокера № 18/08/2020 від 18 серпня 2020 року /а.с. 231-235/, договір (контракт) про перевезення А082 від 23 жовтня 2020 року /а.с. 236-243/, лист А0175 від 16 липня 2021 року /а.с. 213/, копію митної декларації країни відправлення № 49663203 від 25 травня 2021 року /а.с. 123-124/.

19 липня 2021 року Полтавською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA806000/2021/000001/2 /а.с. 193-197/, згідно з яким митна вартість товару: повсть неткана, одержана голкопробивним способом, просочена: поліефірна повсть 550 г/м2 (ширина 2,15м) - 13678,30 м2. Поверхнева щільність 550 г/м2 +-5%. Обробка повсті глянцювання поверхні з однієї сторони, каландрування, термостабілізація. У рулонах. Викор. для пошиття рукавів фільтрувальних, що викор. на газоочисних спорудах промислових підприємств. Маркування згідно етикетки, яка визначена декларантом в митній декларації № UA806070/2021/000739 від 16 липня 2021 року, з урахуванням: загальної суми за розрахунком (факторна вартість товару) у сумі у валюті - 14362,22 USD, сума у гривні 391952,16 грн (курс валюти 1 USD 27,29 грн); заявленої декларантом складових митної вартості нарахування до ціни договору у сумі у валюті 189772,89 грн, яка визначена декларантом за кодом МВВ 1; відкоригована митним органом за кодом МВВ 3 (з урахуванням вартості за одиницю 4,3 USD при кількості ввезеного товару 7523,07) на загальну суму митної вартості товару 32349,20 USD.

У графі 33 вказаного рішення, надісланого декларанту додатково /а.с.195-197/, зазначено, що за результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації з урахуванням положень статті 337 МК України, встановлено, що поставка товару здійснюється згідно з контрактом №А003 від 04 січня 2021 року на умовах поставки FOB CN Ningbo. Відповідно до пункту 3.1 контракту №А003 від 04 січня 2021 року поставка товару повинна проводитися в терміни, зазначені в додатках до цього контракту. У наданому до оформлення додатку №8 (специфікація №5) від 22 травня 2021 року згідно з пунктом 5 термін поставки: до 10 травня 2021 року вантаж має бути завантажено на борт судна, а згідно з коносаментом SHWS221052616A від 06 березня 2021 року вантаж прийнято на борт судна 06 березня 2021 року. Виходячи з вищезазначеного терміни поставки значно перевищені та не відповідають умовам зазначеним в додатку № 8 (специфікація №5) від 22 травня 2021 року до контракту №А003 від 04 січня 2021 року. Згідно з пунктом 10.1 контракту №А003 від 04 січня 2021 року якщо поставка товару не буде здійснена з вини продавця в терміни, зазначені в контракті, продавець сплачує покупцеві штраф у розмірі 1% від вартості непоставленого товару за кожен день прострочення, але не більше ніж загальна сума не поставленого товару. Враховуючи вищезазначене, вартість товару, яка зазначена в інвойсі №21QDGW0473B від 21 травня 2021 року, не прораховується. Відповідно до пункту 2.4.2 договору №А082 від 23 жовтня 2020 року одним із документів для здійснення транспортування є заявка. За змістом поданої митної декларації від 16 липня 2021 року № UA806070/2021/000739 дані транспортні документи відсутні. Однак, відповідно до статті 53 МКУ одним із документів, які підтверджують митну вартість, є транспорті (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Наданий прайс-лист від 21 травня 2021 року не містить всіх відомостей, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо товару, що свідчить про суб`єктивний характер зазначеного документа та суперечить суті прайс-листа, як комерційної пропозиції продавця, необмежений кількості потенційних покупців та наявність знижок або дисконту на оцінювані товари. Декларанту запропоновано надати додаткові документи.

Також, Полтавською митницею складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA806070/2021/00025 /а.с. 87-88/, якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією ІМ40ДЕ № UA806070/2021/000739 від 16 липня 2021 року та інших документів, наданих відповідно до Митного кодексу України, у зв`язку з порушенням вимог статей 52, 58, 60 Митного кодексу України в частині заявлення митної вартості товару.

19 липня 2021 року з метою митного оформлення товару «повсть неткана, одержана голкопробивним способом, просочена: поліефірна повсть 550 г/м2 (ширина 2,15м) - 13678,30 м2. Поверхнева щільність 550 г/м2 +-5%. Обробка повсті глянцювання поверхні з однієї сторони, каландрування, термостабілізація. У рулонах. Викор. для пошиття рукавів фільтрувальних, що викор. на газоочисних спорудах промислових підприємств. Маркування згідно етикетки» подано до митного органу нову митну декларацію типу "ІМ 40 ДЕ" №UA806070/2021/000758 /а.с. 178-179/, в якій в графі 22 "Валюта та загальна сума за розрахунком" зазначено "14362,22 USD"; у графі 42 "Ціна товару" зазначено « 14362,22»; у лівому підрозділі графи 43 "Код МВВ" декларантом вказано метод визначення митної вартості товарів "1", а у правому « 3»; у графі 45 "Коригування" вказано вартість товару "580857,58"; у графі 47 "Нарахування платежів" митної декларації зазначено види надходжень бюджету, що контролюються митними органами, за кодами 020 та 028, а також спосіб здійснення таких розрахунків за кодом "01", "55", "60".

Не погодившись з рішенням про коригування митної вартості товарів №UA806000/2021/000001/2 від 19 липня 2021 року та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA806070/2021/00025, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з протиправності спірних рішень відповідача, оскільки позивачем як до митного органу, так і до суду під час вирішення спірних правовідносин надано достатні документи (докази), що підтверджують правомірність складових та повноту такої митної вартості, законність обрання декларантом саме першого методу визначення митної вартості. За висновками суду обставини, на які посилається відповідач в оскаржуваному рішенні, що нібито зумовили неможливість застосування основного методу визначення митної вартості товарів, не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи. При цьому, відхилено доводи відповідача щодо необхідності при визначенні митної вартості враховувати штраф за прострочення поставки товару, оскільки митним органом не аргументовано чому ця обставина впливає або могла вплинути на ціну товару за контрактом та не наведено відповідного розрахунку збільшення митної вартості на суму штрафу. Суд зауважив, що штраф відповідно до положень пункту 10.1 контракту № А003 від 04 січня 2021 року є сумою, яка підлягає сплаті продавцем на користь покупця за прострочення поставки товару з вини продавця, є видом відповідальності та не дає підстави зменшити митну вартість товару.

Також судом критично оцінено доводи відповідача щодо відсутності заявки, передбаченої договором № А082 від 23.10.2020, оскільки згідно з положеннями вказаного договору до обов`язкового змісту заявки не включаються дані щодо ціни транспортування товару, а тому, з урахуванням висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 16 листопада 2018 року у справі № 813/1012/17, відсутність такого документу не може бути підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості товару. Прайс-лист виробника товару не має імперативного характеру та не є документом, що підтверджує митну вартість товару, і за наявності його у декларанта може прийматися митним органом лише до уваги, як додаткове джерело інформації для прийняття рішення щодо правильності визначення митної вартості.

За висновками суду, факт наявності в автоматизованій системі митного органу інформації, що подібний до задекларованого позивачем товар розмитнювався раніше за вищою вартістю, за відсутності співставлення характеристик цього товару та товару позивача не дає підстав для автоматичного застосування резервного методу визначення митної вартості.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційних скарг, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями МК України від 13.03.2012 № 4495-VI, що набрав чинності з 01.06.2012.

Статтею 246 МК України встановлено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (стаття 248 МК України).

Згідно з частиною 8 статті 257 МК України, митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться, окрім іншого, відомості щодо митної вартості товарів та методу її визначення.

На виконання статті 52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Статтею 49 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частина п`ята статті 58 МК України).

Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Таким чином, методи визначення митної вартості товарів можуть бути підрозділені на: а) основний; б) другорядні. Крім того, митним законодавством передбачена система другорядних методів. Під час визначення митної вартості товарів учасник митних відносин може застосувати тільки один із різновидів методів - основний метод або ж конкретний другорядний метод. Застосування методу визначення вартості товарів повинно бути обґрунтованим.

Колегія суддів зауважує, що пріоритетним до застосування є саме основний метод. Це, відповідно, обумовлює необхідність, у випадку наявності достатніх підстав, застосовувати в першочерговому порядку основний метод визначення митної вартості товару. Тільки у випадку відсутності необхідних умов для застосування основного методу, повинні застосовуватися методи закріплені приписами пункту другого частини першої статті 57 МК України, які застосовуються у субсидіарному порядку - учасник митних відносин обирає один із системи другорядних методів. Про субсидіарний характер застосування другорядних методів свідчить зміст положень частини третьої статті 58 МК України.

Згідно з частиною другою статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

З метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, орган доходів і зборів має право, зокрема, у встановлених випадках, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені форми митного контролю.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування.

Відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю, орган доходів і зборів може виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно зі статтею 55 МК України, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, він має право прийняти у письмовій формі рішення про коригування заявленої митної вартості товарів.

За правилами частини третьої статті 58 МК України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Таким чином, документальне підтвердження в аспекті відповідних митних процедур має своїм завданням підтвердити: а) заявлену митну вартість товарів; б) обраний суб`єктом господарювання метод визначення такої вартості.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 Митного кодексу України).

За правилами частини п`ятої статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Зі змісту статті 53 МК України випливає, що законом визначений вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Дана норма кореспондує й положенням частини третьої статті 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Водночас частиною третьою статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Зміст наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки саме з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.08.2019 по справі № 810/2784/18, від 06.09.2019 по справі № 815/2501/18, від 26.11.2019 по справі № 821/107/16.

Також, колегія суддів зазначає, що сумніви є обґрунтованими, якщо документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У митниці є обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 02 червня 2015 року (справа № 21-498а15).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості від 19.07.2021 UA 806000/2021/000001/2 неможливо встановити з яких підстав відповідачем не визнано заявлену декларантом митну вартість та здійснено її коригування.

Водночас, з наявної в матеріалах справи копії листа Полтавської митниці від 11.08.2021 №7.23-1/15-1/13/594 вбачається, що митним органом застосовано другорядний метод визначення митної вартості 2-b- метод за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів відповідно до наявної у митному органі інформації щодо вартості оцінюваного товару, раніше ввезеного, відповідно по положень ст. 60 МК України.

Крім того, у відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що визначена митна вартість товару ґрунтується на раніше визнаній митній вартості відповідно до рівні ЕМД від 11.05.2021 № UA 110370/2021/005028 4,3 доларів США за кілограм.

Таким чином, коригування митної вартості відповідачем здійснено за другорядним методом (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) у відповідності до ст.ст. 60 та 61 МК України.

Отже, фактично обставиною для коригування митної вартості слугувало те, що заявлена митна вартість ввезеного позивачем товару, є нижчою, ніж вартість товару, вказана в митних деклараціях (далі по тексту МД) № UA 110370/2021/005028, що були взяті відповідачем за основу при коригуванні митної вартості оцінюваного товару.

Водночас, статтею 55 МК України встановлено порядок коригування митної вартості товарів. Відповідно до частини другої цієї статті письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженими наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598, встановлено, що графа 33 рішення про коригування митної вартості товарів "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" має містити окрім зазначення номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, пояснення щодо зроблених коригувань, зважаючи на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови та докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості.

Однак, як вбачається зі змісту спірного рішення про коригування митної вартості від 19.07.2021, відповідач у графі 33 зазначив, що обставини прийняття рішення та джерела інформації, що використовувались митним органом для визначення митної вартості у зв`язку з технічними причинами, направляються окремим повідомлення. Разом з цим, жодних доказів направлення графи 33 спірного рішення матеріали справи не містять.

Колегія суддів зауважує, що не зазначення у спірному рішенні порівняльних характеристик імпортованого товару та товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядним методом, свідчить про невмотивованість та, як наслідок, необґрунтованість зроблених коригувань митної вартості.

Зі змісту протоколу обробки електронного документу (62) від 16.07.2021 (а.с. 195-197) вбачається, що відповідачем при проведенні перевірки документів, які були надані декларантом на підтвердження митної вартості товару, виявлено обставини, за яких неможливо застосування основного методу визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товару, який імпортується, під час митного оформлення товарів за митною декларацією ІМ 40 ДЕ № UA806070/2021/000739 від 16 липня 2021 року.

Митним органом зазначено, що терміни поставки відповідно до контракту № А003 від 04 січня 2021 року значно перевищені та не відповідають умовам додатку № 8 (специфікація № 5) від 22 травня 2021 року до вказаного контракту. При цьому, згідно з пунктом 10.1 контракту № А003 від 04 січня 2021 року якщо поставка товару не буде здійснена з вини продавця в терміни, зазначені в контракті, продавець сплачує покупцеві штраф у розмірі 1% від вартості непоставленого товару за кожен день прострочення, але не більше ніж загальна сума не поставленого товару. Отже, вартість товару, яка зазначена в інвойсі №21QDGW0473B від 21 травня 2021 року, не прораховується.

Колегія суддів вважає за необхідне відмітити, що за умовами контракту № А003 від 04 січня 2021 року поставка товару повинна проводитися в терміни, зазначені в додатках до цього контракту (п. 3.1 контракту).

На виконання п. 3.1 контракту сторони у додатку № 8 (специфікація № 5) від 22 квітня 2021 року узгодили термін поставки товару, а саме до 10 травня 2021 року вантаж має бути завантажено на борт судна.

Разом з цим, відповідно до коносаменту SHWS221052616A від 06 березня 2021 року вантаж прийнято на борт судна 03 червня 2021 року.

Аналіз наведених документів дозволяє дійти висновку, що дійсно, термін поставки товару був перевищений на 24 дні.

При цьому, зі змісту контракту вбачається, що у разі якщо поставка товару не буде здійснена з вини продавця в терміни, зазначені в контракті, продавець сплачує покупцеві штраф у розмірі 1% від вартості непоставленого товару за кожний день прострочення, але не більше ніж загальна сума не поставленого товару.

Отже, штрафні санкції застосовуються до продавця лише у разі наявності його вини у простроченні строків поставки товару.

Як вірно зауважено судом першої інстанції, підстав вважати, що продавцем за контрактом контракту № А003 від 04 січня 2021 року був сплачений чи буде сплачений штраф у розмірі 1% від вартості непоставленого товару за кожен день прострочення, але не більше ніж загальна сума не поставленого товару, відсутні, оскільки в матеріалах справи не містять доказів на підтвердження наявності вини продавця Qingdao Greatwall Industry Co., Ltd (Китай) у затримці здійснення поставки товару згідно з умовами додатку № 8 (специфікація №5) від 22 квітня 2021 року до контракту №А003 від 04 січня 2021 року, а також доказів фактичного нарахування/сплати продавцем штрафу за порушення вказаних термінів поставки відповідно до умов пункту 10.1 контракту № А003 від 04 січня 2021 року.

Колегія суддів зазначає, що у розумінні частини 5 статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті є загальною сумою всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені саме покупцем оцінюваних товарів на користь продавця, а не навпаки.

Разом з цим, за умовами контракту № А003 від 04 січня 2021 року штрафні санкції у разі прострочення строків поставки товару мають бути сплачені продавцем на користь покупця, а отже в силу наведених положень статті 58 МК України, такі платежі не входять до ціни, що була фактично сплачена чи підлягає сплаті та не враховується при визначенні митної вартості товару за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Крім того, відповідно до частини 10 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об`єкти права інтелектуальної власності. Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари. Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

При цьому, приписами частини 11 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті. До митної вартості не включаються нижчезазначені витрати або кошти за умови виділення їх з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, що документально підтверджені та які піддаються обчисленню: плата за будівництво, спорудження, складення, технічне обслуговування або технічну допомогу, здійснені після ввезення імпортних товарів, таких як промислова установка, машини або обладнання; витрати на транспортування після ввезення; податки, які справляються в Україні.

Аналіз змісту наведених норм дає підстави стверджувати, що законодавець визначив чіткий перелік витрат (складових митної вартості), що додаються до митної вартості товару, у разі якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, включення ж інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті не допускається.

Враховуючи, що частина 10 статті 58 МК України не містить жодної вимоги щодо необхідності додавання до митної вартості товару штрафних санкцій, які є видом відповідальності продавця за порушення строків поставки товару, визначених контрактом, посилання митного органу на факт порушення строків поставки, що нібито може потягнути сплату продавцем покупцю штрафних санкцій, як на підставу неможливості застосування основного методу визначення митної вартості товару, є безпідставним.

Щодо посилань Полтавської митниці на ненадання позивачем при митному декларуванні заявки, що є невід`ємною частиною договору транспортного експедирування № А082 від 23.10.2020, що слугувало підставою коригування митної вартості декларанта, слід зазначити таке.

Так, зі змісту картки відмови у прийнятті митної декларації № UA806070/2021/000025 вбачається, що серед переліку документів декларантом надано до митного оформлення пакувальний лист б/н від 21.05.2021, коносамент SHWS221052616F від 06.03.2021, автотранспортна накладна 16А від 14.07.2021, рахунок-фактура про надання транспортно-експидиційних послуг №1250 від 16.07.2021, документ, що підтверджує вартість перевезення товару дов. №16-07/1 від 16.07.2021, договір про перевезення А082 від 23.10.2020.

Дослідивши вказані документи, копії яких містяться в матеріалах справи, колегією суддів встановлено, що між позивачем та ТОВ «Дайрект Лайн» було укладено договір № А082 від 23.10.2020 про надання транспортно-експедиторських послуг, на виконання умов якого останнім було забезпечено транспортування придбаного позивачем товару з порту FOB Ningbo (Китай) до порту Одеси (Україна), вартість якого, як вбачається з довідки про транспортні витрати № 16-07/1 від 16.07.2021 становила 189772,89 грн; додатково зазначено, що страхування вантажу за межами митної території України не проводилось. Крім того, вартість транспортування товару з Ningbo (Китай) до Одеського морського торговельного порту (Україна) згідно умов договору №А082 від 23 жовтня 2020 року у сумі 189772,89 грн підтверджується рахунком на оплату №1250 від 16 липня 2021 року.

Колегія суддів зазначає, що наведені документи не містять розбіжностей, які б мали вплив на правильність визначення митної вартості, або ознак підробки, містять всі відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме понесених позивачем витрат на транспортування товару за митною територією України.

Відповідно до пункту 2.4.2 договору № А082 від 23.10.2020 клієнт зобов`язаний надати експедитору заявку на надання транспортно-експедиторських послуг не менше, ніж за 5 робочих днів до запланованої дати готовності вантажу до відвантаження /прийняття (п`ять)

Передбачено, що заявка повинна містити такі дані: маршрут перевезення; опис вантажу (найменування, код ТНЗЕД, загальна вага нетто, загальна вага брутто); вид і спосіб установки; кількість вантажних місць, розміри і вагу одного вантажного місця; найменування вантажовідправника, вантажоодержувача та їх адреса; прізвище, ім`я, по батькові відповідальної за відвантаження / приймання вантажу представника вантажовідправника /вантажоодержувача і засоби зв`язку з ним; місце, дата і час завантаження / доставки вантажу, інструкції з оформлення товарно-транспортної документації. Заявка є невід`ємною частиною цього договору. Перелік даних, які повинні міститися в заявці, не є вичерпним і може бути доповнений сторонами на їх розсуд.

З наведеного слідує, що заявка, як невід`ємна частина договору, мала бути подана декларантом для митного оформлення товару за ЕМД від 16 липня 2021 року № UA806070/2021/000739, однак не подана, що визнається учасниками справи.

Водночас, колегія суддів зауважує, що за умовами договору до змісту заявки не включаються дані щодо ціни транспортування товару, отже, у розумінні статті 53 МК України остання не є обов`язковим транспортним (перевізним) документом або документом, що містить відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів на підтвердження заявленої митної вартості товарів і обраного методу її визначення, а тому ненадання ТОВ «Фабрика рукавних фільтрів» заявки до договору № А082 від 23.10.2020 не може бути підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості товару.

Колегія суддів вважає доречним посилання суду першої інстанції на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 16 листопада 2018 року у справі № 813/1012/17, відповідно до яких вимога митниці про надання додаткових документів, зокрема, заявки на поставку товарів, подання якої не передбачено ні статтею 53 Митного кодексу України, ні Правилами заповнення декларації митної вартості, затвердженими наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 599, безпідставна.

Вказана заявка не є первинним чи розрахунковим документом та, відповідно, не підтверджує факт надання транспортних послуг чи їх вартість, не містить відомостей щодо вартості товару, а відтак, жодним чином не може підтверджувати його митну вартість.

Колегія суддів вважає неприйнятним посилання Полтавської митниці в апеляційній скарзі на ненадання позивачем акту прийому-здачі наданих послуг, як на підставу для коригування митної вартості товару, оскільки приймаючи спірне рішення відповідач не зазначав про відсутність такого документу та виходив з наявності інших підстав для його ухвалення.

Щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом прайс-лист виробника товарів, складений не для широкого кола осіб та не містить обов`язкових реквізитів, чим підтверджується його суб`єктивний характер та невідповідність суті прайс-листа, як комерційної пропозиції продавця, що спрямована необмеженій кількості потенційних покупців, колегія суддів зазначає, що продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності.

Так, долучений декларантом прайс-лист оформлений саме для двосторонніх відносин між позивачем та його контрагентом. Відповідно до рівня цін вказаних у цьому документі безпосередньо здійснювалась поставка товару повсть неткана, одержана голкопробивним способом, просочена: поліефірна повсть 550 г/м2 (ширина 2,15м) - 13678,30 м2, поверхнева щільність 550 г/м2 +-5%. Зазначені ціни у прайс-листі повністю збігаються з цінами, що узгодили сторони у додатку 8 додатку №8 (специфікація №5) від 22 квітня 2021 року до контракту №А003 від 04 січня 2021 року.

Колегія суддів зазначає, що прайс-лист не є основним документом відповідно до частини 2 статті 53 МК України, який підтверджує митну вартість товарів; це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців і жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів.

Отже, прайс- лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.

Аналогічний правовий висновок, викладений постановах Верховного Суду від 23 жовтня 2020 року у справі № 810/690/17, від 02 червня 2022 року у справі № 460/2674/20.

Колегія суддів зазначає, що при поданні до митного органу митної декларації від 16.07.2021 № 806070/2021/000739, декларантом заявлено митну вартість товару згідно з ціною поставки, зазначеній в долученому інвойсі № 21QDGW0473B від 21.05.2021, згідно з додатком 8 специфікацією № 5 до контракту № А003 від 04.01.2021 та відповідно до вказаних у прайс-листі виробника цін. Всі перелічені документи не містять жодних розбіжностей щодо ціни товару, а тому не можуть викликати сумнів у правильності визначення митної вартості товару за основним методом.

Крім того, як стверджує відповідач, при проведенні контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення встановлено, що митна вартість імпортованого товару не може бути визначеною за ціною договору, оскільки декларантом не надано витребуваних митним органом додаткових документів та митниця володіє інформацією про вартість товару на рівні 4,3 USD/кг.

Колегія суддів звертає увагу, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено контролюючим органом. Водночас, неподання декларантом документів, перелічених у частині другій статті 53 Митного кодексу України, саме по собі не тягне для нього негативних правових наслідків та не є безумовною підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, як наслідок, коригування митної вартості товарів лише з посиланням на те, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість.

Така позиція відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій, зокрема, у постанові від 08 жовтня 2019 року у справі № 803/776/17.

Підсумовуючи викладене вище, колегія суддів, оцінивши під час розгляду справи документи, які подавались позивачем під час митного оформлення товару, вважає, що останні кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

В той же час відповідачем не надано доказів на спростування визначеної позивачем вартості товару, а твердження митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, без наведення детальних пояснень щодо зроблених коригувань, порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості тощо, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що у відповідача були відсутні фактичні підстави для витребування додаткових документів та для коригування заявленої декларантом митної вартості.

З приводу обраного відповідачем методу визначення митної вартості колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідачем відкориговано митну вартість за другорядним методом за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів на підставі наявної в митного органу інформації, яка міститься в митній декларації MD UA 110370/2021/005028 від 11.05.2021.

Згідно з частинами 1-4 статті 60 МК України, у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними.

Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку.

Ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

Верховний Суд у постанові від 29.09.2020 по справі № 520/7041/19 звернув увагу на те, що рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та вмотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервним методом.

Дослідивши надану відповідачем до матеріалів справи вказану митну декларацію MD UA 110370/2021/005028 від 11.05.2021, колегією суддів встановлено, що ціна товару сформована за відмінних складових (інший вид товару (повсть за спірною декларацією має інші характеристики, зокрема сировинний склад основного матеріалу, інша вага та кількість товару, курс валют), що дає підстави для висновку про не подібність (не аналогічність) товару та умов поставки, поставленого позивачу у межах спірної митної операції. Не наведено митним органом і додаткових пояснень щодо порівняння характеристик оцінюваного товару та товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядним методом, що в свою чергу свідчить про невмотивованість визначення митним органом митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Разом з тим відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірності оскаржуваного рішення Полтавської митниці про коригування митної вартості товарів № UA 806000/2021/000001/2 від 19 липня 2021 року, що є підставою для визнання його протиправним та скасування та зумовлює задоволення позовних вимог в цій частині.

Як наслідок, підлягає скасуванню і картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA806070/2021/00025, винесена відповідачем у зв`язку з винесенням спірного рішення про коригування митної вартості, яке визнано судом протиправним.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.08.2022 по справі № 440/17473/21 є законним та обґрунтованим, отже підлягає залишенню без змін, а вимоги апеляційної скарги - без задоволення.

Керуючись ч.4 ст.241 ст.ст.243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Полтавської митниці - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.08.2022 по справі № 440/17473/21 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді В.Б. Русанова С.П. Жигилій
Повний текст постанови складено та підписано 06.02.2023 року