Справа № 160/17360/22
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2023-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 жовтня 2022 року, через систему «Електронний суд», до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЮКСЛОГІСТІК» до Головного управління Державної служби у Дніпропетровської області та до Державної податкової служби України, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації:
№7132143/41569010 від 29.07.2022 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №14 від 28.02.2022 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних;
№6916714/41569010 від 13.06.2022 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №15 від 15.03.2022 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних;
№6958228/41569010 від 24.06.2022 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №31 від 05.05.2022 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних;
№6999192/41569010 від 05.07.2022 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №33 від 15.05.2022 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних;
№699919/41569010 від 05.07.2022 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №38 від 31.05.2022 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №14 від 28.02.2022, №15 від 15.03.2022, №31 від 05.05.2022 р., №33 від 15.05.2022 р. та №38 від 31.05.2022 р. подані Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛЮКСЛОГІСТІК», датою їх фактичного надходження;
-стягнути судові витрати.
25 жовтня 2022 року, через систему «Електронний суд», до суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, до якої додано клопотання про об`єднання позовних вимог та квитанцію про сплату судового збору.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року відкрито провадження у адміністративній справі, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, за наявними у справі матеріалами.
Виділено в самостійне провадження позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЮКСЛОГІСТІК» до відповідача 1: Головного управління ДПС у Дніпропетровської області та до відповідача -2: Державної податкової служби України:
- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 6999192/41569010 від 05.07.2022 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №33 від 15.05.2022 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №33 від 15.05.2022 р., датою її фактичного надходження;
- стягнути судові витрати.
Позовна заява обґрунтована тим, що в рамках господарської діяльності 01 травня 2021 року між ТОВ «ЛЮКСЛОГІСТІК» (Перевізник) та ТОВ «КАТЕРИНОСЛАВХЛІБ» (Замовник) було укладено договір перевезення автомобільним транспортом №0105/21, відповідно до якого Перевізник зобов`язується доставляти довірений йому Замовником вантаж до пунктів призначення, а Замовник зобов`язується приймати і оплачувати належним чином надані послуги з Перевізником. 15 травня 2022 року між Позивачем та ТОВ «КАТЕРИНОСЛАВХЛІБ» було підписано Акт надання послуг №33 згідно якого було зафіксовано надання послуги з перевезення, а також виникнення зобов`язання по оплаті вартості послуги у розмірі 83 400,00 грн, в тому числі ПДВ 13 900,00 грн. За фактом настання першої з подій відповідно до вимог п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань позивачем було оформлено податкова накладна №33 від 15.05.2022 року. Вказану податкову накладну 16 червня 2022 року було надіслано для реєстрації у встановленому законодавством порядку до Єдиного реєстру податкових накладних. Податкова накладна №33 від 15.05.2022 року була прийнята, проте реєстрацію зупинено з підстав: Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 49.41.19 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються) та їх обсяг постачання дорівнює бо перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». Додатково повідомлено: показник «D» - 5.3860%, «Р» - 0». Позивачем складено та подано повідомлення 1 липня 2022 року №7 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено. Проте, рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 05.07.2022 року за № 6999192/41569010 було відмовлено у реєстрації податкової накладної №33 від 15.05.2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних у зв`язку з ненадання платником податку копій документів, договорів, зокрема зовнішньоекономічних контрагентів з додатками до них та первинних документів щодо придбання/постачання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження, продукції, складських документів (інвентаризаційні описи) в тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності типових форм та галузевої специфіки накладних. Зауважує, що не надані документи не підкреслені, як того вимагає бланк Рішення. В графі додаткова інформація зазначено не надано договір надання транспортних послуг з ТОВ "Катеринославхліб", товарно-транспортні накладні, технічні паспорта та транспортні засоби, та інше. Вказане рішення позивач вважає протиправним та вказує, що у разі зупинення реєстрації податкових накладних на підставі п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, контролюючий орган має витребувати у платника податків документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши, які саме аспекти належить висвітити платнику податків у своїх поясненнях. Натомість, надіслана позивачу квитанція містить вимогу щодо надання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН. Оскільки відповідач у спірному рішенні зазначив загальну, неконкретизовану та неоднозначну причину відмови у реєстрації податкової накладної, він прийняв невмотивоване рішення, оскільки його зміст не дає чіткого розуміння обставин, за яких було прийняте негативне для платника податків рішення. Просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Згідно положень ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
01 травня 2021 року між ТОВ «ЛЮКСЛОГІСТІК» (Перевізник) та ТОВ «КАТЕРИНОСЛАВХЛІБ» (Замовник) було укладено договір перевезення автомобільним транспортом №0105/21, відповідно до якого Перевізник зобов`язується доставляти довірений йому Замовником вантаж до пунктів призначення, а Замовник зобов`язується приймати і оплачувати належним чином надані послуги з Перевізником.
За фактом настання першої з подій відповідно до вимог п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань позивачем було оформлено податкова накладна №33 від 15.05.2022.
Вказану податкову накладну 16 червня 2022 року було надіслано для реєстрації у встановленому законодавством порядку до Єдиного реєстру податкових накладних. Податкова накладна №33 від 15.05.2022 була прийнята, проте реєстрацію зупинено з підстав: «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК від 15.05.2022 року №33 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 49.41.19 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються) та їх обсяг постачання дорівнює бо перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». Додатково повідомлено: показник «D» - 5.3860%, «Р» - 0».
Позивачем складено та подано повідомлення 1 липня 2022 року №7 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, кількість додатків - 15.
Рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 05.07.2022 за № 6999192/41569010 було відмовлено у реєстрації податкової накладної №33 від 15.05.2022 в Єдиному реєстрі податкових накладних у зв`язку з ненадання платником податку копій документів. Договорів, зокрема зовнішньоекономічних контрагентів з додатками до них та первинних документів щодо придбання/постачання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження, продукції, складських документів (інвентаризаційні описи) в тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності типових форм та галузевої специфіки накладних. В графі «додаткова інформація» зазначено не надано договір надання транспортних послуг з ТОВ "Катеринославхліб", товарно-транспортні накладні, технічні паспорта та транспортні засоби, та інше.

05.07.2022 позивачем складено та подано до Державної податкової служби України скаргу на рішення від 05.07.2022 за №6999192/41569010 про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних разом з копіями документів щодо вказаної податкової накладної.

15.07.2022 позивачем отримано рішення 23918/41569010/2 за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, згідно якого скаргу залишено без задоволення, а рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних - без змін

Вважаючи вищевказане рішення про відмову в реєстрації податкової накладної протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який встановлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України (далі -ПК України).

Згідно підпунктів а, б пункту 185.1 статті185 ПК України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно приписів норми пункту 187.1 статті 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а)дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню; б)дата відвантаження товарів.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 ПК України).

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умов щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно із пунктом 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Пунктом 201.7 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з пунктом 74.2 статті 74 Податкового кодексу України, в ЄРПН забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних в ЄРПН.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної в ЄРПН може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.

На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11 грудня 2019 року №1165 (набрання чинності, відбулась 01.02.2020), якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок №1165).

Згідно з приписами пункту 4 Порядку №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Відповідно до вимог пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку №1165).

Відповідно до пункту 10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3)пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку № 1165).

Судом встановлено, що підставою для зупинення реєстрації податкової накладної №33, слугувало те, що податкова накладна відповідає вимогам пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Критерії ризиковості здійснення операцій визначені додатком до Порядку №1165:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

У Додатку 3 до Порядку №1165 встановлено Критерії ризиковості здійснення операцій.

Пунктом 1 зазначених Критеріїв визначено такі критерії ризиковості здійснення операцій: Відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Згідно з п. п. 10, 11 Порядку у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Також, наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року №520 затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі також - Порядок №520).

Пунктами 2-7 Порядку №520 передбачено, що прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

З наведеного слідує, що виключного переліку документів, які надаються на підтвердження господарської операції, не встановлено.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно пунктів 9-11 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Разом з тим, у пункті 6 Порядку №1165 вказано, що інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Отже, суд вказує, що з урахуванням положень наведених норм, комісією регіонального рівня приймається рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі за результатами розгляду інформації та копій документів платника податку.

Тобто, контролюючий орган має запропонувати платнику податків надати документи та пояснення на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях.

Також аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення комісії контролюючого органу повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.

У квитанції відсутній конкретний перелік копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН, що призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, а не будь-яких на власний розсуд.

Разом з цим позивачем подано повідомлення про надання пояснень та копії документів щодо податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої зупинено, пояснення та копії документів, що підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що факт зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування у ЄРПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарських операцій, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (придбання товарів/послуг або отримання коштів), що підтверджується тільки первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна/розрахунок коригування.

В тексті рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05.07.2022 року за № 6999192/41569010, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної позивача, зазначено, що податковому органу для прийняття рішення про реєстрацію не вистачало надання платником податків документів - не надано договір надання транспортних послуг з ТОВ "Катеринославхліб", товарно-транспортні накладні, технічні паспорта та транспортні засоби, та інше.

При цьому, відповідно до відзиву відповідача-1 зазначено, що позивачем надано договір з ТОВ «Криворіжхліб», при цьому перевезення здійснювалося для ТОВ «КАТЕРИНОСЛАВХЛІБ», відсутні ТТН, відсутні тарифи на перевезення.

За визначенням статті 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16 липня 1999 року № 996-XIV (надалі по тексту також - Закон № 996-XIV), первинний документ - це документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення.

Відповідно до частини першої статті 9 Закону № 996-XIV, підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

У відповідності до норм статті 1 Закону № 996-XIV, господарська операція - це дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства.

Отже, правові наслідки у платника податків виникають за наявності таких обставин та підстав, зокрема: фактичного (реального) здійснення оподатковуваних операцій та їх документального підтвердження сукупністю юридично значимих (дійсних) первинних та інших документів, які зазвичай супроводжують операції певного виду; наявності у сторін спеціальної податкової правосуб`єктності; ділової мети, розумних економічних причин для здійснення операції.

До матеріалів адміністративного позову позивачем надано товарно-транспортні накладні щодо здійснення перевезення хлібобулочних виробів. Також матеріалів справи встановлено, що ТОВ «Люкслогістік» займається автомобільними перевезеннями хлібобулочних виробів з хлібозаводів до мереж магазинів «Варус» та «АТБ-Маркет» та приватних магазинів. На даний час ТОВ «Люкслогістік» займається постачанням хлібобулочних виробів з ТОВ «Катеринославхліб» (м.Дніпро) до мережі магазинів АТБ-Маркет у м.Запоріжжя згідно з договором №0105/21 від 01.05.2021 року.

Перевезення здійснюються на орендованому транспорті у кількості 13 одиниць (договір додається). Це машини марки ГАЗ 3302 (11 одиниць), ВАЗ 21104, ИЖ 2717. Автомобілі-будки пристосовані для перевезення хлібобулочних виробів у ящиках, що підтверджується наданими до матеріалів справи Договорами оренди транспортних засобів додаються.). Перевантаження хлібобулочних виробів здійснюється в орендованих складських приміщеннях, пристосованих для цього, що підтверджується договором. Згідно з даними податкових накладних постачальників при заправці автомобілів використовуються таки види палива: газ природний паливний компанований, газ нафтовий скраплений, газ нафтовий зріджений, газ скраплений автомобільний, бензин А-95, бензин А-98, паливо дизельне, олива моторна, олива трансмісійна, антифриз. На постачання цих видів палива складені договори з наступними постачальниками: - ПП «Нафтатранссервіс», договір поставки нафтопродуктів та газу і їх передачі за талонами NoТ-02-0610 від 06.10.2017 р. з пролонгацією, договір поставки нафтопродуктів та газу №С-04-1401 від 14.01.2021 р. з пролонгацією, договір поставки нафтопродуктів та газу та передачі за талонами NoТ-05-1401 від 14.01.2021 р. З пролонгацією (код товарів , , , ). - ТОВ «Газтек Схід», договір купівлі-продажу пального та надання послуг через мережу АГНКС за старт-картами №СК 2021/49 від 16.04.2021 р. з пролонгацією (код товару ). - ТОВ «НК Газсервіс», договір поставки №027-21Т від 23.12.2021 (коди товарів , , ) - ТОВ «Євро Смарт Пауер», договір купівлі-продажу №ДГ-0010841 від 12.10.2021 р. (коди товарів , , , ). - ПП «Окко-Бізнес Партнер», договір купівлі-продажу товарів з використанням паливних карток №29ПК-9289/20 від 27.03.2020 р. з пролонгацією (коди товарів , , ). - ТОВ «Ніка-Ойл», договір поставки №1701-П від 17.01.2022 р., (коди товарів , , ). - ТОВ «Лівайн», договір на відпуск паливно-мастильних матеріалів за паливними картками №ТК22/20 від 10.03.2022 р. (коди товарів , , ).

Суд зазначає, що приписами ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд зазначає, що недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкових накладних щодо оформлення квитанцій прямо вказує на те, що рішення, які прийнято на наступному етапі, тобто рішення Комісії про відмову у реєстрації податкових накладних, теж не є законним.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного переліку таких документів.

Вживання податковим органом загального посилання на необхідність подання первинних документів є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняті без врахування всіх обставин та не у спосіб, визначений законом, а відтак, є протиправними та підлягають скасуванню.

В тому числі, оскаржуване рішення відповідача про відмову в реєстрації податкової накладної є актом індивідуальної дії.

Правовий акт індивідуальної дії виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 04 грудня 2018 року у справі № 821/1173/17.

Суд вважає, що відповідачем не доведено належними та допустимими доказами відповідності пунктам Критеріїв ризиковості податкової операції за вказаною податковою накладною.

Вказане свідчить про невиконання відповідачем обов`язку передбачено приписами ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

Одночасно, в межах даної спірної ситуації суд звертає особливу увагу на той факт, що приймаючи рішення про реєстрацію податкових накладних, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України.

У свою чергу, при реєстрації податкових накладних фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями.

Тому і суд за результатами розгляду цієї справи не робить висновків щодо "товарності (реальності)" господарських операцій за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної.

Зазначене узгоджується із висновками Верховного Суду, сформованими у постанові від 10 квітня 2020 року у справі № 819/330/18.

Позивачем надано відповідачу первинні документи, що підтверджують здійснення господарської операції відповідачу, про не отримання чи неможливість перегляду надісланих документів до податкового органу повідомленням від 1 липня 2022 року №7 відповідачем - 1 не зазначено.

Підсумовуючи викладене вище, суд дійшов до висновку, що рішення від 05.07.2022 року № 6999192/41569010 є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки відповідачем не доведено належними та допустимими доказами правомірність прийняття рішення, що є предметом оскарження.

Щодо частини позовних вимог зобов`язального характеру, судом встановлено наступне.

Відповідно до вимог пунктів 201.1, 201.10 статті 201 ПК України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних є іншим.

Згідно з приписами пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246, Податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку. Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Отже, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо зупинено, є повноваженням Державної податкової служби України.

Обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено.

Відповідно до ч. 3 ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Суд також зауважує, що рішення суду має бути не тільки законним та обґрунтованим, воно повинно бути ще й ефективним у захисті порушених прав, свобод та інтересів, а тому вважає, що покладання на Державну податкову службу України обов`язку зареєструвати податкові накладні не вважатиметься втручанням у його дискреційні повноваження, оскільки відповідач не наділений повноваженнями за конкретних фактичних обставин діяти не за законом, а на власний розсуд.

Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій щодо остаточного вирішення спору між сторонами, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Враховуючи зазначене, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Щодо сплаченого судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду на в частині роз`єднаних позовних вимог на суму 2481,00 грн., згідно квитанції від 21.10.2022 року №1336 на суму 9924,00 гривень.

Таким чином, сума сплаченого позивачем судового збору за подачу позову до суду підлягає стягненню на користь позивача пропорційно за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів - суб`єктів владних повноважень.

Щодо витрат на професійну правничу допомогу суд зазначає наступне.

З тексту позовної заяви вбачається, що позивач також просить стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати на правничу допомогу у розмірі 15000,00 грн.

Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до частини другої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

За змістом частини третьої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до частини четвертої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частиною п`ятою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Отже, документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

З аналізу положень статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат.

Згідно з ч.9 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:

1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

В силу положень статті 30 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Перевіривши зміст наданих позивачем документів стосовно витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне.

Так, 21 вересня 2022 року між адвокатом Ярошенко Світланою Миколаївною, діючою на підставі Свідоцтва Полтавської обласної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №967 від 03.06.2011, та ТОВ ЛЮКСЛОГІСТІК укладено Договір про надання правової допомоги №29/а (далі Договір).

Предметом Договору є: адвокат зобов`язується надати правову допомогу ТОВ ЛЮКСЛОГІСТІК шляхом аналізу судової практики з питань оскарження відмови реєстрації податкових наклданих/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №7132143/41569010 від 29.07.2022; №6916714/41569010 від 13.06.2022, №6958228/41569010 від 24.06.2022; №6999192/41569010 від 05.07.2022, №699919/41569010 від 05.07.2022, підготовка та подання позовної заяви та інших заяв по суті, клопотань до Дніпропетровського окружного адміністративного суду, а також за необхідності представництва інтересів в суді першої інстанції (пп.1.1 п. 1 Договору).

Пунктом 4 Договору встановлено гонорар Адвоката.

Так, клієнт сплачує Адвокату за надану в межах цього Договору правничу допомогу 15000,00 грн., незалежно від кількості наданих послуг передбачених п.1.1 Договору, протягом трьох банківських днів з моменту підписання договору (п.4.1. Договору).

15 жовтня 2022 року між адвокатом Ярошенко С.М. та ТОВ ЛЮКСЛОГІСТІК підписано Акт №1 здачі-прийняття робіт (наданих послуг), відповідно до якого на підставі Договору про надання правової допомоги від 21.09.2022 №29/а, платіжного доручення №1329 від 24.09.2022, №1334 від 14.10.2022, адвокатом були виконані наступні роботи (надані такі послуги):

- опрацювання законодавчої бази, що регулюють спірні відносини. Аналіз судової практики 1 год. 00 хв. (ціна за годину 1200,00 грн. ) всього 1200,00 грн.;

- підготовка позовної заяви 11 год. 30 хв. (ціна за годину 1200,00 грн.), всього 13800,00 грн.

Всього надано послуг на загальну суму 15000,00 грн.

Факт сплати позивачем адвокату згідно вищенаведеного Договору на підставі рахунку №29 від 21.09.2022 підтверджується платіжними інструкціями №1329 від 24.09.2022 у розмірі 5000,00 грн. та №1334 від 14.10.2022 у розмірі 10000,00 грн.

Представниками відповідачів заперечень щодо розміру витрат на правничу допомогу суду не надано, не доведено що сума є неспівмірною з обсягом виконаних робіт та складністю справи.

Таким чином, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою.

У п. 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 23.01.2014 (справа "East/West Alliance Limited" проти України", заява № 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними й неминучими, а їх розмір - обґрунтованим (п.268).

У зазначеному рішенні ЄСПЛ також підкреслено, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою (269).

При цьому суд звертає увагу, що вказані витрати на правничу допомогу включають витрати пов`язані із складанням позову щодо оскарження п`яти рішень податкового органу щодо відмови у реєстрації п`яти податкових накладних.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року роз`єднанні позовні вимоги у справі №160/16038/22 на п`ять окремих проваджень.

Суд виходить з того, що перша надана послуга зазначена в Акті №1 від 15.10.2022 року здачі-прийняття робіт (надання послуг) є невід`ємною складовою та за змістом входить до другої послуги, їх виокремлення є штучним та безпідставним.

Також суд враховує невисоку складність цієї справи та її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Оцінивши наявні в матеріалах справи докази складу та розміру витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, перевіривши їх розумну необхідність для цієї справи та відповідність наданих послуг видам правової допомоги, визначеним статтями 19 та 20 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність, суті виконаних послуг, а також враховуючи конкретні обставини справи, яка належить до справ незначної складності та розглядалася в спрощеному провадженні, суд вважає, що сума, заявлена до відшкодування у розмірі 15000,00 грн. не є співмірною та вважає за необхідне присудити на користь позивача шляхом стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на правову допомогу у сумі 10 000,00 грн.

Виходячи з роз`єднання позовних вимог та їх наступного виділення в самостійні провадження, належним до відшкодування розміром витрат на професійну правничу допомогу в цій справі є 2000,00 грн., які підлягають стягненню з відповідачів в рівних частках.

У зв`язку з перебуванням судді Боженко Н.В. у відпустці, рішення постановлено в перший робочий день судді 16 січня 2023 року.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЮКСЛОГІСТІК» (50005, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, 80, ) до відповідача 1: Головного управління ДПС у Дніпропетровської області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-А ) та до відповідача -2: Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ) про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 05.07.2022 року за № 6999192/41569010 про відмову у реєстрації податкової накладної №33 від 15.05.2022 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №33 від 15.05.2022 року, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛЮКСЛОГІСТІК», датою її фактичного надходження.

Стягнути з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-а, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ЛЮКСЛОГІСТІК (50005, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, 80, ) сплачений судовий збір у розмірі 1240,50 гривень (одна тисяча двісті сорок гривень 50 копійок) та судові витрати з оплати професійної правничої допомоги у розмірі 1000,00 гривень (одна тисяча гривень 00 копійок).

Стягнути з Державної податкової служби України (04655, м. Київ, Львівська площа, буд. 8, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ЛЮКСЛОГІСТІК (50005, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, 80, ) сплачений судовий збір у розмірі 1240,50 гривень (одна тисяча двісті сорок гривень 50 копійок) та судові витрати з оплати професійної правничої допомоги у розмірі 1000,00 гривень (одна тисяча гривень 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Боженко