Справа № 380/7526/22
Суддя: Довга Ольга Іванівна
Дата ухвалення: 2023-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2023 рокуЛьвівСправа № 380/7526/22 пров. № А/857/16408/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя Довга О.І.,

суддя Глушко І.В.,

суддя Запотічний І.І.

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2022 року (головуючий суддя Гулкевич І.З., м.Львів) у справі № 380/7526/22 за адміністративним позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» до Державної екологічної інспекції Карпатського округу про визнання протиправними дій, скасування пунктів припису, -

В С Т А Н О В И В:

17.05.2022 позивач звернувся в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції Карпатського округу, в якому просив: визнати протиправними дії Державної екологічної інспекції Карпатського округу в частині проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) ДТЕК Бурштинської ТЕС АТ «ДТЕК Західенерго» у період з 26.01.2022 по 08.02.2022; визнати протиправними та скасувати пункти 1, 2, 3 припису Державної екологічної інспекції Карпатського округу №50 від 10.02.2022.

Позов обґрунтовує тим, що дії відповідача в частині оформлення права власності (користування) земельними ділянками є протиправними, оскільки вимоги щодо належного приведення у відповідність згідно чинного законодавства документів, що посвідчують право власності чи право користування на земельні ділянки до екологічних вимог не відносяться, відповідно пункт 1 припису підлягає скасуванню. Щодо пункту 2 припису зазначає, що чинним законодавством не передбачено порядок звернення позивача до державних органів для оформлення охоронного зобов`язання та не встановлює такого обов`язку для інших суб`єктів господарської діяльності. Щодо пункту 3 припису зазначає, що висновки відповідача про відсутність досліджень з питань впливу на землі природно-заповідного фонду не відповідають дійсності та спростовуються звітом з оцінки впливу на довкілля. Відповідач не є тим органом, який встановлює необхідність проведення додаткового висновку з оцінки впливу на довкілля, а вимога щодо отримання додаткового висновку виходить за межі повноважень останнього. Позаплановий захід державного нагляду був проведений за відсутності відповідного погодження, що є порушенням статті : ЗУ №877-V. Відповідач діяв не в межах визначених законодавством, чим вчинив протиправні дії щодо прав та інтересів Товариства, які підлягають захисту, шляхом визнання протиправним та скасування оскаржуваних пунктів припису та визнання дій протиправними.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2022 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано пункт 1 припису Державної екологічної інспекції Карпатського округу №50 від 10 лютого 2022 року. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, покликаючись на порушенням норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Щодо пункту 2 припису апелянт зазначає, що чинним законодавством не передбачено порядок звернення позивача до державних органів для оформлення охоронного зобов`язання та не встановлює такого обов`язку для інших суб`єктів господарської діяльності. Щодо пункту 3 припису зазначає, що висновки відповідача про відсутність досліджень з питань впливу на землі природно-заповідного фонду не відповідають дійсності та спростовуються звітом з оцінки впливу на довкілля. Вважає, що Державна екологічна інспекція не є тим органом, який встановлює необхідність проведення додаткового висновку з оцінки впливу на довкілля, а вимога щодо отримання додаткового висновку виходить за межі повноважень останньої. Вказує, що позаплановий захід державного нагляду був проведений за відсутності відповідного погодження, а тому інспекція діяла не в межах визначених законодавством.

Враховуючи те, що рішення суду першої інстанції не оскаржується в частині задоволення позову, відтак, у відповідності до статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає оскаржуване рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС), суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, так як апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, що ухвалене в порядку письмового провадження (без повідомлення сторін) за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на наступні підстави.

Судом встановлені наступні обставини.

У період з 26.01.2022 по 08.02.2022 Державною екологічною інспекцією Карпатського округу проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів відокремленого підрозділу Бурштинська теплова електрична станція Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго», що знаходиться за адресою : Івано-Франківська область, м. Бурштин.

Перевіркою були встановлені порушення вимог природоохоронного законодавства у сфері використання земельних ресурсів, про складено акт №37 від 08.02.2022, а саме: використання земельних ділянок без належного оформлення речових прав, що є порушенням ст. ст. 125, 126 Земельного кодексу України; у висновку ОВД планової діяльності з «Нарощування золовідвалів №1 та №2 (реконструкція) ВП «Бурштинська ТЕС» АТ «ДТЕК Західенерго» від 01.07.2019 №7-03/12-/2 не враховано розміщення у безпосередній близькості земель природно-заповідного загально-державного значення Галицького НПП, що є порушенням ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. ст. 3, 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»; не внесено у встановленому порядку дані у паспорти МВВ підприємства за 2021, що є порушенням ст. 17 Закону України «Про відходи»; допущено факт засмічення земель відходами золи земельної ділянки, прилеглої до під`їздної дороги на золовідвал №1,2, що є порушенням ст. 35 Закону України «Про охорону земель».

10.02.2022 Державною екологічною інспекцією Карпатського округу складено припис №50, яким Акціонерне товариство «ДТЕК Західенерго» зобов`язано забезпечити отримання документів, що посвідчують речові права на земельні ділянки ВП «Бурштинська ТЕС» АТ «ДТЕК Західенерго»; звернутись до Управління екології та природних ресурсів Івано-Франківської адміністрації щодо отримання охоронного зобов`язання на водойму-охолоджувач, що відноситься до земель природно-заповідного фонду загальнодержавного значення Галицького НПП; звернутися до ліцензованої проектної організації щодо отримання додаткового висновку ОВД планової діяльності з «Нарощування золовідвалів №1 та №2 (реконструкція) ВП «Бурштинська ТЕС» АТ «ДТЕК Західенерго» від 01.07.2019 №7-03/12-/2 з урахуванням розташування у безпосередній близькості земель природно-заповідного фонду загальнодержавного значення Галицького НПП (водойма-охолоджувач; внести у встановленому порядку дані у паспорти МВВ підприємства за 2021; ліквідувати факт засмічення земель відходами золи земельної ділянки, прилеглої до підїздної дороги на золовідвал №1,2.

Позивач вважаючи дії інспекції щодо проведення позапланового заходу та пункти 1, 2, 3 припису протиправними, звернувся до суду першої інстанції за захистом своїх прав.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про часткове задоволення позову.

Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком з огляду на наступне.

Згідно із положеннями частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Державна екологічна інспекція Карпатського округу здійснює свої повноваження відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію Карпатського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 01.06.2021 року № 251, ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007р. (Закон №877-V) визначено правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки і відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до статті 6 Закону №877-V однією з підстав для здійснення позапланового заходу є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Отже, перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Відповідно до статті 3 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом та презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно - правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю).

Згідно з статтею 6 Закону №877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Отже, предмет позапланової перевірки є обмеженим лише тими питаннями, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, та які обов`язково зазначені у посвідченні (направленні) на проведення перевірки.

Колегія суддів зазначає, що підставою для проведення заходу слугувало звернення громадянина ОСОБА_1 від 18.01.2022. Всі ці підстави зазначені та містяться у направленні на її проведення, при цьому, що це направлення також містить предмет проведення такого заходу.

Приписами частин першої та другої статті 7 Закону №877-V передбачено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Апеляційний суд вказує, що відповідачем дотримано вимоги законодавства щодо здійснення даного позапланового заходу, оскільки видано відповідний наказ №69 від 25.01.2022 та направлення №50 від 26.01.2022 на проведення відповідної перевірки.

Разом з тим, суб`єкт господарювання після ознайомлення з направленням на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства допустив перевіряючих на підприємство, зауважень до наказу та направлення не було, а відтак колегія суддів вважає, що дії відповідача щодо проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» у період з 26.01.2022 по 08.02.2022 є правомірними.

У частині 1 статті 7 Закону України №877-V закріплено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Згідно з частиною 2 статті 7 Закону України 877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по-батькові і засвідчується печаткою.

Відповідно до частини 5 статті 7 Закону України 877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Відповідно до частини 6 статті 7 Закону України № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною 7 статті 7 Закону України №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до частини 8 статті 7 Закону України №877-V припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відповідно до частини 11 статті 7 Закону України №877-V у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.

Системний аналіз викладених правових норм надає підстави колегії суддів стверджувати, що до повноважень Державної екологічної інспекції, зокрема, належить здійснення державного контролю за охороною навколишнього природного середовища та використанням природних ресурсів.

Разом з тим, законодавством чітко визначено порядок реалізації таких повноважень та процедуру проведення відповідної перевірки, що завершується складанням відповідного акта, в якому, у разі виявлення відповідних порушень, зазначаються конкретні висновки. У свою чергу, встановлення під час перевірки контролюючим органом порушень законодавства є правовою підставою для складання відповідного припису, в якому на підконтрольного суб`єкта покладається зобов`язання усунути відповідні порушення.

Щодо доводів апелянта в частині незаконності пункту 2 припису №50 від 10.02.2022, апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 припису №50 від 10.02.2022 зобов`язано позивача звернутись до Управління екології та природних ресурсів Івано-Франківської адміністрації щодо отримання охоронного зобов`язання на водойму-охолоджувач, що відноситься земель природно-заповідного загально-державного значення Галицького НПП.

Статтею 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» передбачено, що рішення про створення природних заповідників, національних природників парків, а також щодо інших територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення приймаються Президентом України.

Відповідно до частини 5 статті 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» території та об`єкти природно-заповідного фонду або їх частини, що створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що вони займають, передаються під охорону підприємствам, установам, організаціям і громадянам обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища з оформленням охоронного зобов`язання.

Згідно Указу Президента України «Про створення Галицького національного природного парку» від 09.08.2004 №877/2004 створено на території Галицького району Івано-Франківської області Галицький національний природний парк, який підпорядковано Державному комітету лісового господарства України.

Додатками №1 та №2 до вищезазначеного Указу визначено перелік земель, які мають бути надані у постійне користування Галицького національного природного парку з вилученням у землекористувачів та земель, які включаються до складу Галицького національного природного парку без вилучення у землекористувачів. Як землекористувачами визначено сільські ради.

Відповідно до додатку №2 до Указу Президента України від 09.08.2004 №877/2004 1559 га земель Бурштинської міської ради включаються до складу Галицького національного природного парку без вилучення у землекористувача.

Згідно до ч.4 ст. 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Відповідно ч.3 ст. 14 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» з метою визначення та обґрунтування заходів щодо провадження відповідно до законодавства та вимог міжнародних договорів природоохоронної, науково-дослідної, рекреаційної, господарської діяльності, охорони, відтворення та використання природних комплексів та об`єктів, які передбачається здійснити протягом п`яти років, а також стратегії розвитку об`єкта природно-заповідного фонду на десять років розробляється проект організації території об`єкта природно-заповідного фонду.

Згідно проекту організації території, охорони, відтворення та рекреаційного використання природних комплексів і об`єктів Галицького національного природного парку розроблено Українським державним проектно лісовпорядним виробничим об`єднанням Укрдержліспроект від 2012, перелік земельних ділянок, які увійшли без вилучення в склад Галицького НПП: територія Бурштинської міської ради у розмірі 1559 га Водоймище Бурштинської ТЕС 1260 га.

Окрім того, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 23.02. 2011 №147-р «Про погодження надання водно-болотним угіддям статусу водно-болотних угідь міжнародного значення» Бурштинському водосховищу загальною площею 1260 га надано статус водно-болотних угідь міжнародного значення.

Згідно довідки про правонаступництво АТ «ДТЕК Західенерго» щодо права постійного користування земельними ділянками від 09.08.2021 останній зазначає, що з 01.01.2002 та після цієї дати є постійним землекористувачем земель, які входили до складу Бурштинської ДРЕС у тому числі водоймища-охолоджувача Бурштинської ТЕС 1260 га.

Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 25.02.2013 №65 затверджено Інструкцію щодо оформлення охоронних зобов`язань на території та об`єкти природно-заповідного фонду (Інструкція №65).

Так, відповідно до пунктів 1.3, 1.4 Інструкції №65 охоронним зобов`язанням оформляється передача під охорону території чи об`єкта природно-заповідного фонду з визначенням переліку зобов`язань щодо забезпечення додержання встановленого режиму охорони та збереження. Охоронні зобов`язання на території та об`єкти природно-заповідного фонду оформляються органами, уповноваженими згідно із Законом України Про природно-заповідний фонд України, землекористувачам (землевласникам) у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду або їх частини, які створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що вони займають.

Пункт 3.4 Інструкції №65 передбачає, що охоронне зобов`язання підлягає переоформленню у разі: зміни форм власності на землю, на якій розташована(ий) територія чи об`єкт природно-заповідного фонду; зміни землекористувача (землевласника) у межах території чи об`єкта природно-заповідного фонду; внесення змін до положення про територію чи об`єкт природно-заповідного фонду стосовно режиму охорони та збереження.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що позивач як постійний землекористувач території, яка належить до природно-заповідного фонду зобов`язаний здійснювати експлуатацію території природно-заповідного фонду з урахуванням охоронного зобов`язання в силу ч.5 ст. 53 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Щодо доводів апелянта в частині незаконності пункту 3 припису №50 від 10.02.2022, апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 3 припису №50 від 10.02.2022 зобов`язано позивача звернутись до ліцензованої проектної організації щодо отримання додаткового висновку ОВД планової діяльності з «Нарощування золовідвалів №1 та №2 (реконструкція) ВП «Бурштинська ТЕС АТ ДТЕК Західенерго» від 01.07.2019 №7-03/12-/2 з урахуванням розташування у безпосередній близькості земель природно-заповідного загально-державного значення Галицького НПП (водойма-охолоджувач).

Відповідно до частин 4-7 статті 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» проекти господарської та іншої діяльності повинні мати матеріали оцінки її впливу на навколишнє природне середовище і здоров`я людей. Оцінка здійснюється з урахуванням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, екологічної ємкості даної території, стану навколишнього природного середовища в місці, де планується розміщення об`єктів, екологічних прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу шкідливих факторів та об`єктів на навколишнє природне середовище. Підприємства, установи та організації, які розміщують, проектують, будують, реконструюють, технічно переозброюють, вводять в дію підприємства, споруди та інші об`єкти, а також проводять дослідну діяльність, що за їх оцінкою може негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, подають центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, спеціальну заяву про це. Забороняється введення в дію підприємств, споруд та інших об`єктів, на яких не забезпечено в повному обсязі додержання всіх екологічних вимог і виконання заходів, передбачених у проектах на будівництво та реконструкцію (розширення та технічне переоснащення).

З наведеного вбачається, що будь-яке будівництво (реконструкція) об`єктів, які можуть негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, підлягає оцінці впливу.

Згідно з вимогами частини 1 статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» №2059-VIII здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону №2059-VIII суб`єкт господарювання забезпечує підготовку звіту з оцінки впливу на довкілля і несе відповідальність за достовірність наведеної у звіті інформації згідно з законодавством.

Колегія суддів зазначає, що позивачем надано Звіт з оцінки впливу на довкілля Нарощення золовідвалів №1 та №2 (реконструкція) ВП Бурштинська ТЕС АТ ДТЕК Західенерго. Однак, у вищезазначеному звіті відсутня інформація про знаходження на території АТ «ВП Бурштинська ТЕС» водойми-охолоджувача Бурштинської ТЕС, який належить до території Галицького національного природного парку. Під час проведення державного нагляду (контролю) позивачем представлено позитивний висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності Нарощення золовідвалів №1 та №2 (реконструкція) ВП «Бурштинська ТЕС» АТ «ДТЕК Західенерго».

У вищезазначеному висновку вказано, що вплив рослинний, тваринний світ, заповідні об`єкти під час реалізації планової діяльності. Ділянка об`єкта планової ділянки передбачається в межах існуючого промислового майданчика на якому наявні промислові будівлі, споруди, мережі і комунікації. Відповідно до звіту з оцінки впливу на довкілля природні комплекси відсутні, зникаючі та занесені до Червоної книги України види рослин і тварин, об`єкти Смарагдової мережі, природно-заповідного фонду на території планової діяльності відсутні.

Апеляційний суд вказує, що при проведенні оцінки впливу на довкілля питання можливого негативного впливу внаслідок господарської діяльності позивача на землі природного заповідного фонду Галицького національного парку не розглядалось, що є порушенням ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», а тому, твердження апелянта про протиправність п. 3 оскаржуваного припису не відповідає фактичним обставинам справи.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апелянтом належними доказами не доведено обґрунтованість вимог апеляційної скарги, а тому, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про часткове задоволення позовних вимог.

Згідно з ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зазначене положення поширюється на доказування правомірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності). Окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб`єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з якими закон пов`язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї.

В розумінні ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним, обґрунтованим та відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та прийняв рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2022 року у справі № 380/7526/22 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя О. І. Довга
судді І. В. Глушко
І. І. Запотічний