Справа № 560/607/23
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2023-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/607/23
УХВАЛА

іменем України

06 лютого 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі судді Гнап Д.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області щодо відмови нарахувати ОСОБА_1 доплату до пенсії згідно постанови Кабінету Міністрів України № 713 від 14.07.2021 року за період з 01.07.2021 року по 30.11.2021 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області провести перерахунок пенсії ОСОБА_1 із включенням щомісячної доплати у розмірі 2000,00 гривень згідно постанови Кабінету Міністрів України № 713 від 14.07.2021 року за період з 01.07.2021 року по 30.11.2021 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області виплатити обраховану суму боргу щомісячної доплати згідно постанови Кабінету Міністрів України № 713 від 14.07.2021 року за період з 01.07.2021 року по 30.11.2021 року після набрання законної сили судовим рішенням разом з виплатою наступної пенсії.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 січня 2023 року позовну заяву залишено без руху. Зазначено, що недоліки можуть бути усунені позивачем шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для його поновлення.

На виконання вимог вказаної ухвали позивач подав заяву про усунення недоліків позовної заяви, у якій вказує, що строк звернення до суду він не пропустив.

Вирішуючи питання щодо поновлення пропущеного строку звернення до суду, суд враховує наступне.

Згідно із частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У поданому адміністративному позові позивач оскаржує дії Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області щодо відмови у здійсненні йому щомісячної доплати до суми пенсії в розмірі 2000 грн. Просить зобов`язати відповідача провести перерахунок пенсії із включенням щомісячної доплати у розмірі 2000 грн згідно постанови Кабінету Міністрів України № 713 від 14.07.2021 року за період з 01.07.2021 року по 30.11.2021 року. У той же час позивач звернувся до суду з позовною заявою у січні 2023 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, визначеного частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

На твердження позивача щодо обрахування строку звернення до суду з дня отримання відповіді Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, оформленої листом, суд зазначає таке.

Відповідно до частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Проте жодним з нормативно-правових актів не передбачено ні можливості, ні обов`язку досудового порядку вирішення спору щодо перерахунку пенсії.

Крім цього, Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних спорів Касаційного адміністративного суду у постанові від 31 березня 2021 року (справа № 240/12017/19) виклав правову позицію, згідно з якою отримання позивачем листа відповідача у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду. Триваюча пасивна поведінка особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Тому факт звернення до відповідача суд не визнає досудовим порядком вирішення спору, що може створити об`єктивні передумови для визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом та стати належною підставою для поновлення пропущеного процесуального строку для звернення до суду.

Також судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у справі № 240/12017/19 наголосила на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. У такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Тому позивач мав би звернутись до суду з позовом протягом 6 місяців з дня отримання пенсійної виплати.

Суд звертає увагу, що у поданій заяві про усунення недоліків позовної заяви позивач сам вказує, що відповідач, провівши перерахунок пенсії, з грудня 2021 року зупинив виплату доплати відповідно до Постанови № 713, однак він не міг та не мав підстав вважати, що відповідач діє протиправно.

Тобто позивач стверджує, що дізнався про зупинення виплати доплати ще у грудні 2021 року.

Твердження позивача, що про порушення його прав на отримання доплати він дізнався із постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2022 року у справі № 540/5362/21, суд оцінює критично, тому що вказаним рішення захищено право на пенсійне забезпечення іншої особи, і воно ніяк не впливає на права та свободи позивача.

При цьому суд також зауважує, що позивач у вересні 2022 року уже звертався до суду із позовною заявою, у якій просив визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області щодо відмови нарахувати ОСОБА_1 доплату до пенсії згідно постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 р. № 713 та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області провести нарахування та виплату щомісячної доплати у розмірі 2000,00 гривень до пенсії ОСОБА_1 згідно постанови Кабінету Міністрів України № 713 від 14.07.2021 року, починаючи з 01.12.2021 року та з урахуванням раніше виплачених сум.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 30 листопада 2022 року у справі № 560/9746/22, зокрема, зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області провести нарахування та виплату щомісячної доплати у розмірі 2000,00 гривень до пенсії ОСОБА_1 згідно постанови Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб", починаючи з 01.12.2021 року, з урахуванням раніше виплачених сум.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Водночас необхідно враховувати, що практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення у справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії").

Суд зазначає, що поновлення строку звернення до суду може здійснюватися з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися, або хибна помилка про не пропуск строку, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Суд вважає неприйнятними наведені позивачем у поданій заяві пояснення в обґрунтування непорушення строку звернення до суду, оскільки вони не містять переконливих доводів поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, а також не містять жодного доказу поважності причин пропуску строку звернення.

Разом із тим, позивач не навів змістовних і вагомих доводів щодо вчинення ним всіх необхідних і можливих дій, які вказують на бажання реалізувати його процесуальні права з метою їх захисту в судовому порядку; не довів, що в цій справі можливість вчасного подання ним позовної заяви не мала суб`єктивного характеру, тобто не залежала від його волевиявлення.

Натомість пропуск строку на звернення до суду через пасивну поведінку скаржника щодо реалізації процесуальних прав і небажання їх реалізувати в повній мірі в цьому випадку не є поважною причиною пропуску строку.

Таку ж позицію висловила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 8 грудня 2022 у справі № 990/102/22.

Враховуючи викладене, позивач у заяві про усунення недоліків позовної заяви не навів обставин, які б свідчили про об`єктивну неможливість вчасного звернення до суду.

Відповідно до пункту 9 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Частиною другою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, зокрема, якщо підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані судом неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з частиною восьмою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись частиною другою статті 123, статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду, вказані в заяві ОСОБА_1 , поданій на виконання ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 січня 2023 року.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії - повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвалу може бути оскаржено до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Головуюча суддяД.Д. Гнап