Справа № 460/24887/22
Суддя: С.М. Дуляницька
Дата ухвалення: 2023-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

06 лютого 2023 року м. Рівне №460/24887/22

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді С.М. Дуляницька, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Ідна"
доГоловного управління ДПС у Рівненській області
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Ідна» (далі позивач, СГ ТОВ «Ідна») звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі -відповідач, ГУ ДПС у Рівненській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 17.01.2022 № 3 форма «В4» про зменшення розміру від`ємного значення податку на додану вартість на суму 209733,00 грн.

Позовні вимоги представник позивача мотивує тим, що позивач придбавав для використання в своїй господарській діяльності шрот соняшниковий та макуху соєву. Товар позивачу був поставлений, ним оплачений та використаний в господарській діяльності. Дані стосовно дослідження руху товарів за ланцюгом постачання, як одного з аргументів щодо фіктивного характеру операцій, не можуть свідчити про фіктивність правочинів СГ ТОВ «Ідна» з контрагентом. У рамках кримінального провадження № 0000032 від 12.01.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 212 КК України, немає ні підозрюваних, ні обвинувачених, ні визнаних винуватими у вчиненні інкримінованих злочинів. Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірних даних податкового обліку платника податку від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо покупець мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Контрагент ТОВ «Шрот та олія» вчасно зареєструвало чотири податкових накладних, що вже саме по собі було легальною підставою для СГ ТОВ «Ідна» формувати податковий кредит у розмірі 209733,00 грн. Тому, вважає оскаржуване податкове повідомлення-рішення (далі - ППР) протиправним.

Представник ГУ ДПС у Рівненській області в поданому до суду відзиві у задоволенні позовних вимог просить відмовити, посилаючись на те, що за результатами проведення документальної позапланової виїзної перевірки СГ ТОВ «Ідна» контролюючим органом встановлено відсутність реального (законного) джерела походження товару по ланцюгу постачання, фактичний рух ТМЦ, документальне оформлення господарської операції за відсутності факту її реального здійснення контрагентом позивача ТОВ «Шрот та олія» (з 08.11.2021 найменування ТОВ «Кларікс Оіл») по взаємовідносинах з СГ ТОВ «Ідна». Досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000032 від 12.01.2021 (за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 212 КК України) встановлено, що в період 2020-2021 років створено ряд суб`єктів господарської діяльності з ознаками «ризиковості» та «транзитності», до який входить і ТОВ «Шрот та олія», що здійснює ризикові операції, в саме складає та видає від імені зазначеного підприємства підроблені первинні фінансово-господарські документи про безтоварні операції з продажу (придбання) товарів, що призвело до фактичного не надходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах. Перевіркою встановлено, що податковий кредит ТОВ «Кларікс Оіл» (ТОВ «Шрот та олія») за вересень 2021 в сумі 1497757,61 грн. сформовано за рахунок придбання ТМЦ (в т.ч. шрот соняшниковий, макуха соєва) від ризикового суб`єкта господарювання ТОВ «Торгова компанія «СІА» (), яка здійснює ризикові операції, складає та видає від імені зазначеного підприємства підроблені первинні фінансово-господарські документи про безтоварні операції з продажу (придбання) товарів, виконання робіт, надання послуг в адресу суб`єктів підприємницької діяльності реального сектору економіки. Крім того, ТОВ «Кларікс Оіл» (ТОВ «Шрот та олія») транспортні послуги отримано від ризикового суб`єкта господарювання ТОВ «М.А.Р.С». Відповідно до даних ЄРПН, відсутні виписані та зареєстровані податкові накладні по наданій послузі «автоперевезення автомобілем Сканія НОМЕР_1 за маршрутом м.Дніпро вул.Байкальська, 6Г, пункт розвантаження с.Малин Млинівського району Рівненської області». У ТОВ «М.А.Р.С» не значаться автомобілі Вольво НОМЕР_2 / НОМЕР_3 та Сканія НОМЕР_4 / НОМЕР_5 . У ТОВ «М.А.Р.С» рахується лише 1 наймана особа директор Велика В.І., наймані працівники - водії відсутні. А відтак, не підтверджено транспортування макухи соєвої у вересні 2021 року та жовтні 2021 від ТОВ «Кларікс Оіл» (ТОВ «Шрот та олія») до СГ ТОВ «Ідна». Так само відсутнє підтвердження щодо перевезень ТОВ «Юмласавто» та ТОВ «Євро ложистик».

Перевіркою встановлено, що представлені до перевірки первинні документи не підтверджують джерело походження товарів, а також фактичний рух ТМЦ, придбання яких задокументовано видатковими накладними, виписаними за реквізитами ТОВ «Кларікс Оіл» (ТОВ «Шрот та олія») та не підтверджено легальність руху товарів в «ланцюгу» постачання від ТОВ «Кларікс Оіл» (ТОВ «Шрот та олія») до СГ ТОВ «Ідна». За відсутності факту придбання товарів чи послуг, відповідні суми не можуть включатися до складу податкового кредиту з податку на додану вартість, навіть за наявності формально складених, але недостовірних документів або сплати грошових коштів. За сукупністю наведеного, сторона відповідача просила відмовити в позові повністю.

Ухвалою суду від 17.08.2022 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 19.09.2022 клопотання відповідача про розгляд справи з проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін залишено без задоволення.

Ухвалою від 08.12.2022 продовжено позивачу строк для подання відповідь на відзив до 20.12.2022. Станом на 06.02.2023 відповідь на відзив не надійшла.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд враховує таке.

Податковим органом у період з 08.12.2021 по 14.12.2021 проведено документальну позапланову виїзну перевірку СГ ТОВ «Ідна» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за вересень та жовтень 2021 року від`ємного значення з податку на додану вартість, яке визначене з урахуванням від`ємного значення з податку на додану вартість, задекларованого у попередніх звітних періодах, за результатами якої складено Акт від 17.12.2021 № 8685/17-00-07-03/32263374 (далі Акт перевірки, а.с. 21-60).

Перевіркою встановлено, що СГ ТОВ «Ідна» в порушення пп. «а» п. 198.1, п. 198.3 ст. 198, п. 201.10 ст. 201, п.200.4 ст. 200 розділу ІІІ Податкового кодексу України завищено від`ємне значення з ПДВ згідно податкової декларації за жовтень 2021 року на загальну суму 209733 грн.

На підставі висновків акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 17.01.2022 № 3, яким позивачу зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість за жовтень 2021 в розмірі 209733 грн. (а.с.17).

Позивач оскаржив вказане податкове повідомлення-рішення в адміністративному порядку. Рішенням від 07.07.2022 скаргу залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення від 17.01.2022 № 3 без змін (а.с.61-72).

Надаючи оцінку оскаржуваному податковому повідомленню-рішенню від 17.01.2022 №3 суд зазначає таке.

СГ ТОВ «Ідна» зареєстроване як юридична особа, основним видом діяльності є 01.50 Змішане сільське господарство, є платником єдиного податку четвертої групи. Середньо-спискова чисельність найманих працівників у 2021 році становить 149 чоловік, в першому півріччі 2022 року 118 чоловік. У власності підприємства наявний комбікормовий цех. Приймання по кількості відбувається шляхом зважування за допомогою вагового комплексу ВАТ 60-14. Результати зважування фіксуються в автоматичному режимі та заносяться до бази даних підприємства (а.с.74-95).

Із змісту вказаного Акту перевірки вбачається, що до перевірки надано Договір поставки від 17.08.2021 № 17/082 (далі Договір поставки), м. Маріуполь, укладений ТОВ «ШРОТ ТА ОЛІЯ» (Постачальник) та СГ ТОВ «Ідна» (Покупець), в т.ч. про наступне: 1.1. Постачальник зобов`язується поставити та передати у власність, а Покупець прийняти та оплатити Товар у кількості, за номенклатурою, ціною, строками та умовами поставки відповідно умовам даного Договору на підставі Специфікації та/або видаткових накладних, які є невід`ємними частинами даного Договору; 2.1.Найменування, кількість, одиниці виміру, ціна та інші додаткові умови Товару зазначаються Сторонами у Специфікації, що є невід`ємною частиною Договору; 3.1.Оплата за Товар здійснюється Покупцем, в день фактичного надходження Товару, до моменту вигрузки автотранспорту, або на умовах визначених в Специфікації; 4.1. Поставка товару здійснюється Постачальником; 4.4. Відповідно до специфікацій Постачання кожної партії Товару повинно супроводжуватися наступними товаросупровідними документами: рахунок на оплату; видаткова накладна на партію товару; товарно-транспортна накладна на партію товару (а.с. 97-101).

Позивач на підтвердження реальності господарських операцій з ТОВ «Шрот та олія» та правильності формування податкового кредиту до матеріалів справи надав:

1) специфікація № 1 від 17.08.2021 на партію товару шрот соняшниковий, 25 тон, на загальну суму 222500,00 грн., (а.с.102), видаткову накладну № 163 від 15.09.2021 на загальну суму 224082,00, в т.ч. ПДВ 37347,00 грн. (а.с.103), товарно-транспортну накладну № Р163 від 15.09.2021 (перевізник ТОВ «Євро ложистик») (а.с.104), посвідчення якості № 14/095 від 14.09.2021 (а.с.105), посвідчення про якість № 26 на шрот соняшниковий (а.с.106), податкова накладна від 15.09.2021 № 70 на суму ПДВ 37347,00 грн. (а.с.107-108), квитанція від 23.09.2021 про прийняття податкової накладної (а.с.109);

2) специфікація № 3 від 29.09.2021 на партію товару макуха соєва, 24 тони, на загальну суму 415200,00 грн., (а.с.110), видаткову накладну № 274 від 30.09.2021 на загальну суму 415200,00, в т.ч. ПДВ 69200,02 грн. (а.с.111), товарно-транспортну накладну № Р274 від 30.09.2021 (перевізник ТОВ «Марс») (а.с.112), посвідчення якості № 29/091 від 29.09.2021 (а.с.113), податкова накладна від 30.09.2021 № 188 на суму ПДВ 69200,016 грн. (а.с.114-115), квитанція від 08.10.2021 про прийняття податкової накладної (а.с.117);

3) специфікація № 4 від 07.10.2021 на партію товару шрот соняшниковий, 24 тони, на загальну суму 206400,00 грн., (а.с.117), видаткову накладну № 322 від 08.10.2021 на загальну суму 204594,10, в т.ч. ПДВ 34099,02 грн. (а.с.118), товарно-транспортну накладну № Р322 від 08.10.2021 (перевізник ТОВ «Юмласавто») (а.с.119), посвідчення якості № 07/1009 від 07.10.2021 (а.с.120), податкова накладна від 08.10.2021 № 45 на суму ПДВ 34099,016 грн. (а.с.121-122), квитанція від 18.10.2021 про прийняття податкової накладної (а.с.123);

4) специфікація № 5 від 11.10.2021 на партію товару макуха соєва на загальну суму 414520,00 грн., (а.с.124), видаткову накладну № 348 від 12.10.2021 на загальну суму 414519,90, в т.ч. ПДВ 69086,65 грн. (а.с.125), товарно-транспортну накладну № Р348 від 12.10.2021 (перевізник ТОВ «Марс») (а.с.126), посвідчення якості № 11/1005 від 11.10.2021 (а.с.127), податкова накладна від 12.10.2021 № 70 на суму ПДВ 69086,65 грн. (а.с.128-129), квитанція від 20.10.2021 про прийняття податкової накладної (а.с.130).

Також позивачем надано інформацію з вагового комплексу за період з 30.09.2021 по 12.10.2021 (а.с.131-132), адвокатські запити та відповіді на них (а.с.134-141).

Суми ПДВ в розмірі 209733,00 грн. по господарських операціях позивача з ТОВ «Шрот та олія» включено позивачем до податкового кредиту вересня та жовтня 2021 року.

В акті перевірки контролюючий орган зазначає, що згідно представлених до перевірки документів на інформаційних ресурсів встановлено, що представлені до перевірки первинні документи не підтверджують джерело походження виробника товарів (шроту соняшникового на суму 428676,10 грн., в т.ч. ПДВ 71446,02 грн. та макухи соєвої на суму 829720,00 грн., в т.ч. ПДВ 138286,67 грн.), а також фактичний рух ТМЦ, придбання яких задокументовано податковими накладними, виписаними за реквізитами ТОВ «Кларікс Оіл» (ТОВ «Шрот та олія») та не підтверджено легальність руху товарів в «ланцюгу» постачання від ТОВ «Кларікс Оіл» (ТОВ «Шрот та олія») та в подальшому до СГ ТОВ «ІДНА».

Контролюючий орган на сторінці 30 акту перевірки (а.с.49) підтверджує здійснення розрахунків між позивачем та ТОВ «Кларікс Оіл» (ТОВ «Шрот та олія») на суму 808396,10 грн., сальдо розрахунків між покупцем (позивач) та постачальником ТОВ «Кларікс Оіл» (ТОВ «Шрот та олія») станом на 31.10.2021 становить Кт 631 «Розрахунки з постачальниками» 450000,00 грн. Операції з придбання шроту соняшникового та макухи соєвої відображено в регістрах бухгалтерського обліку СГ ТОВ «Ідна».

В акті перевірки зазначено, що досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000032 від 12.01.2021 (за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 212 КК України) встановлено, що в період 2020-2021 років створено ряд суб`єктів господарської діяльності з ознаками «ризиковості» та «транзитності», до який входить і ТОВ «Шрот та олія», що здійснює ризикові операції, в саме складає та видає від імені зазначеного підприємства підроблені первинні фінансово-господарські документи про безтоварні операції з продажу (придбання) товарів, що призвело до фактичного не надходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах.

Постачальник ТОВ «КЛАРІКС ОІЛ», до 08.11.2021 попередня назва підприємства - ТОВ «Шрот та олія». Основний вид діяльності - 46.21. Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; об`єкти оподаткування - орендований склад (м.Дніпро, вул. Байкальська, 6-Г), власні основні засоби не декларувались; кількість працюючих на підприємстві 5 осіб. Платник ПДВ з 01.02.2021.

22.10.2021 Головним управлінням ДПС у Донецькій області прийняте рішення про відповідність платника податку на додану вартість (ТОВ «Шрот та олія») критеріям ризиковості платника № 3255.

Перевіркою встановлено, що податковий кредит ТОВ «Кларікс Оіл» (ТОВ «Шрот та олія») за вересень 2021 року в сумі 1497757,61 грн. сформовано за рахунок придбання ТМЦ від ризикового суб`єкта господарювання ТОВ «ТОРГОВА КОМПАНІЯ «СІА» (код 44395487).

В ході аналізу первинних документів встановлено, що транспортні послуги з перевезень вантажів (шрот соняшниковий, макуха соєва) у вересні 2021 року отримано від ризикового суб`єкта господарювання ТОВ «М.А.Р.С». В ЄРПН відсутні виписані та зареєстровані податкові накладні по послузі з автоперевезення. У ТОВ «М.А.Р.С» не значаться автомобілі, якими здійснювалися перевезення. Також не підтверджено реальності транспортних послуг, наданих ТОВ «Юмласавто» та ТОВ «Євро Ложистик».

Податковий орган, зважаючи на вищевикладене, зазначив про нереальність даних поставок та про документальне оформлення господарських операцій за відсутності факту їх реального здійснення. Отже, встановлено відсутність реального (законного) джерела походження товару по ланцюгу постачання, нереальності виробництва власним трудовим і виробничим ресурсом, документальне оформлення господарської операції за відсутності факту її реального здійснення ТОВ «ШРОТ ТА ОЛІЯ» по взаємовідносинам з СГ ТОВ «Ідна».

З огляду на вказане контролюючий орган дійшов висновку, що перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні СГ ТОВ «Ідна» за вересень та жовтень 2021 р. у Декларації від`ємного значення з ПДВ, встановлено порушення пп. «а» п. 198.1, 198.3 ст. 198, пункту 200.4 статті 200, пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, в результаті чого завищено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного (податкового) періоду за жовтень 2021 року на суму 209733,00 грн.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд застосовує джерела правового регулювання у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, та зважає на таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (далі ПК України) контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Пунктом 75.1 статті 75 ПК України визначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої, зокрема, є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Згідно з пунктом 78.8 статті 78 ПК України порядок оформлення результатів документальної позапланової перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу.

Так, відповідно до пункту 86.1 статті 86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт.

Податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту (підпункт 86.7.5 пункту 86.7 статті 86 ПКУкраїни).

Податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу (пункт 86.8 статті 86 ПК України).

Згідно з підпунктами14.1.181, 14.1.191 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий кредит - це сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Постачання товарів - будь-яка передача права на розпоряджання товарами як власник, у тому числі продаж, обмін чи дарування такого товару, а також постачання товарів за рішенням суду.

Відповідно до пункту 44.1 статті 44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Пунктом 185.1 статті 185 ПК України передбачено, що об`єктом оподаткування є операції платників податку з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу у володіння та користування лізингоодержувачу/орендарю;

Відповідно до положень статті 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг (пункт 198.1).

Податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду (пункт 198.3).

Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту (пункт 198.6).

Згідно з пунктом 200.1 статті 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Пунктом 200.4 статті 200 ПК України передбачено, що при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту (пункт 201.10 статті 201 ПК України).

Судом встановлено, що посадовими особами відповідача була проведена документальна позапланова виїзна перевірка СГ ТОВ «Ідна» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за вересень та жовтень 2021 року від`ємного значення з податку на додану вартість. Із наявних в матеріалах справи документів вбачається, що позивач (Покупець) мав взаємовідносини з придбання товару «шрот соняшниковий» та «макуха соняшникова», з ТОВ «Шрот та олія» (Продавець) на підставі Договору поставки від 17.08.2021 № 17/082.

За результатами перевірки податковий орган склав Акт перевірки, відповідно до змісту якого дійшов висновку, що перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні СГ ТОВ «Ідна» за вересень та жовтень 2021 року у Декларації від`ємного значення з ПДВ, встановлено порушення пп. «а» п. 198.1, п. 198.3 ст. 198, пункту 200.4 статті 200, пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, в результаті чого завищено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного (податкового) періоду на загальну суму 209733,00 грн.

Тому, на підставі Акта перевірки відповідачем було сформовано оскаржуване ППР, згідно якого за період жовтень 2021 р. встановлено завищення з боку позивача від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у розмірі 209733,00 грн.

Надаючи правову оцінку відображеній контролюючим органом в Акті перевірки інформації, суд зазначає таке.

Первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію (абз.11 частини 1 статті 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»).

Відповідно до частини 1 статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Згідно з даною нормою, підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій.

Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення.

Такі первинні документи повинні мати обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документи; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

У відповідності до ст. 1 Закону № 996-XIV господарська операція це дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства.

Наслідки для податкового обліку створює лише фактичний рух активів, що є обов`язковою умовою для формування податкових вигод.

Недоведеність наявності вказаних умов позбавляє первинні документи юридичної значимості для цілей формування податкових вигод, а покупця - права на їх формування та відображення у бухгалтерському та податковому обліку.

Наведені вище норми вказують на те, що правові наслідки у вигляді виникнення права платника податку на формування податкового кредиту з податку на додану вартість наступають лише у разі реального (фактичного) вчинення господарських операцій з придбання товарів (робіт, послуг) з метою їх використання в своїй господарській діяльності, що пов`язані з рухом активів, зміною зобов`язань чи власного капіталу платника, та відповідають економічному змісту, відображеному в укладених платником податку договорах, що має підтверджуватись належним чином оформленими первинними документами.

Отже, якщо господарська операція фактично не відбулася, то первинні документи, складені платником податку та його контрагентом на підтвердження такої операції, не відповідають дійсності, та свідчать про відсутність у сторін волевиявлення щодо реального здійснення господарської операції.

Аналіз вказаних положень свідчить про те, що правові наслідки у вигляді виникнення у покупця права на формування відповідних сум податкових вигод (витрат та податкового кредиту) виникають за наявності сукупності таких обставин та підстав, зокрема: фактичного (реального) здійснення оподатковуваних операцій та їх документального підтвердження сукупністю юридично значимих (дійсних) первинних та інших документів, які зазвичай супроводжують операції певного виду; наявності у сторін спеціальної податкової правосуб`єктності та належним чином складеної податкової накладної; ділової мети, розумних економічних причин для здійснення операції й подальшого використання придбаного товару (робіт, послуг) у межах господарської діяльності платника.

Водночас наведені вище норми податкового законодавства у взаємозв`язку з приписами законодавства з питань бухгалтерського обліку та звітності визначають окремі випадки, за яких неможливе формування податкового кредиту, зокрема, це: непов`язаність здійсненої операції (понесених витрат) з господарською діяльністю покупця (придбання товарів/послуг без мети їх використання у господарській діяльності); фіктивність операцій/нездійснення оподатковуваних операцій; видача податкової накладної особою, яка не є платником податку на додану вартість; відсутність у платника податків юридично значимих первинних документів.

Наслідки в податковому обліку платника створюють лише реально вчинені господарські операції, тобто такі, що пов`язані з рухом активів, зміною зобов`язань чи власного капіталу платника, та відповідають змісту, відображеному в укладених платником податку договорах.

Необґрунтована податкова вигода характеризується відсутністю фактичного виконання господарських операцій, здійсненням операцій без ділової мети та обліком операцій безвідносно до їх реального економічного змісту, узгодженістю дій покупця та постачальника для штучного створення умов бюджетного відшкодування.

Документи та інші дані, що спростовують реальність здійснення господарської операції, яка відображена в податковому обліку, повинні оцінюватися з урахуванням специфіки кожної господарської операції - умов перевезення, зберігання товарів, змісту послуг, що надаються, тощо.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності на підставі даних, не підтверджених документами. При цьому для підтвердження даних податкового обліку можуть братися до уваги лише ті первинні документи, які складені в разі фактичного здійснення господарської операції. У разі надання контролюючим органом доказів, які в сукупності з іншими доказами у справі свідчать, що документи, на підставі яких платник податків задекларував податкові зобов`язання, містять інформацію, що не відповідає дійсності, платник податків має спростовувати ці доводи.

З приводу виявлених посадовими особами відповідача недоліків у первинних документах на поставку ТМЦ суд зазначає таке.

Щодо транспортних послуг. Договором від 17.08.2021 передбачено, що поставка товару здійснюється Постачальником (п. 4.1 Договору). Тобто, пошук суб`єктів господарювання, які надавали послуги з перевезення товару, не здійснювався позивачем.

Водночас суд зазначає таке. Товарно-транспортна накладна призначена для обліку руху товарно-матеріальних цінностей та розрахунків за їх перевезення, а відтак визначає взаємовідносини по виконанню перевезення вантажів для обліку транспортної роботи.

Відповідач у відзиві зазначає про відсутність фіксації транспортних засобів МАН НОМЕР_6 / НОМЕР_7 , Вольво НОМЕР_2 / НОМЕР_3 , Сканія НОМЕР_4 / НОМЕР_5 , Вольво НОМЕР_8 / НОМЕР_9 на території Рівненської області за даними ІП «Гарпун» в період 15.09.2021, 30.09.2021, 12.10.2021, 08.10.2021. Суд з приводу цього зазначає, що чинним законодавством не встановлено заборон чи обмежень щодо вибору суб`єктом господарювання найбільш зручного для нього маршруту перевезення товарно-матеріальних цінностей.

Водночас, згідно наявних в матеріалах справи товарно-транспортних накладних перевезення здійснювалося з пункту навантаження м.Дніпро, вул.Байкальська, 6Г, до пункту розвантаження с.Малин, Млинівський район, Рівненська область (а.с.104, 112, 119, 126).

Позивач до матеріалів справи надав інформацію з вагового комплексу за період з 30.09.2021 по 12.10.2021 (а.с.131-132), згідно якого 12.10.2021 о 09 год.25 хв автомобіль державний номер НОМЕР_10 доставив від ТОВ «Шрот та олія» макуху соєву; 30.09.2021 о 15 год. 50 хв. автомобіль з державним номером 2455ВОСО доставив від ТОВ «Шрот та олія» макуху соєву; 08.10.2021 о 13 год. 41 хв. автомобіль з державним номером НОМЕР_11 доставив від ТОВ «Шрот та олія» шрот соняшниковий; 15.09.2021 о 15 год. 15 хв. автомобіль з державним номером НОМЕР_12 доставив від ТОВ «Шрот та олія» шрот соняшниковий.

Тобто, завантажуючись 15.09.2021, 30.09.2021, 08.10.2021 та 12.10.2021 (згідно наявних в матеріалах справи товарно-транспортних накладних) в м.Дніпро, автомобілі, якими здійснювалися перевезення, за наданими позивачем документами, в ці ж дні (о 9.25 год., 15.50 год., 13.41 год, 15.15 год.) вже прибували до с.Малин Млинівського району Рівненської області.

Згідно інформації, яка знаходиться у вільному доступі в мережі Інтернет, відстань між пунктом навантаження та пунктом розвантаження складає приблизно 866 км. Враховуючи час роботи та відпочинку водія та протяжність маршруту суд робить висновок, що завантажуючись товаром в м.Дніпро 15.09.2021, 30.09.2021, 12.10.2021, 08.10.2021 транспортні засоби МАН НОМЕР_6 / НОМЕР_7 , Вольво НОМЕР_2 / НОМЕР_3 , Сканія НОМЕР_4 / НОМЕР_5 , Вольво НОМЕР_8 / НОМЕР_9 фізично не могли бути на території Рівненської області в той самий день.

З врахуванням наведеного суд доходить переконання, що висновки контролюючого органу про нереальність здійснення господарських операцій позивача з контрагентом ТОВ «Шрот та олія» з врахуванням місця та часу, протягом якого відбулося постачання, заслуговують на увагу. Суд визнає прийнятним висновок контролюючого органу про обґрунтованість сумніву руху товару від ТОВ «Шрот та олія» до позивача.

Щодо покликання позивача на те, що ТОВ «Шрота та олія» вчасно зареєструвало чотири податкові накладні, що стало підставою для позивача формувати податковий кредит, суд зазначає, що наявність податкової накладної та факт реєстрації податкової накладної в ЄРПН не є єдиною та достатньою підставою яка надає право платнику податку на додану вартість на віднесення сум сплаченого (нарахованого) податку на додану вартість до податкового кредиту, оскільки таке право виникає за правилами приписів підпунктів 198.1, 198.2, 198.3, 198.6 статті 198 Податкового кодексу України, у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів (у т.ч. в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг. Податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг протягом такого звітного періоду у зв`язку з придбанням або виготовленням товарів (у т. ч. при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку. Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в ЄРПН податковими накладними чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами. Відтак наявність зареєстрованої в ЄРПН податкової накладної є однією із обов`язкових умов, а не єдиною умовою для віднесення сум податку на додану вартість до податкового кредиту. Аналогічний висновок викладений в Постанові Верховного Суду від 16 червня 2020 року у справі №400/987/19.

Суд визнає принцип індивідуальної відповідальності платника податків, який закріплений перед усім Конституцією України. Саме позивач має відповідати за формування податкового кредиту за операціями, які суд визнав такими що не відбулися

Недоведеність фактичного здійснення господарських операцій доводить правомірність прийняття спірного податкового повідомлення -рішення.

За наведених обставин, підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Відповідно до ст. 139 КАС України, розподіл судових витрат не проводиться.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

В задоволенні адміністративного позову Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Ідна" до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 17.01.2022 №3 - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 06 лютого 2023 року

Учасники справи:

Позивач - Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "ІДНА" (вул. Центральна, 30,с.Острожець,Дубенський район, Рівненська область,35113, ЄДРПОУ/РНОКПП 32263374)

Відповідач - Головне управління ДПС у Рівненській області (вул.Відінська,12,м.Рівне,33023, ЄДРПОУ/РНОКПП 44070166)

Суддя С.М. Дуляницька