Справа № 280/767/23
Суддя: Мінаєва Катерина Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

06 лютого 2023 року Справа № 280/767/23 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Мінаєва К.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

02.02.2023 до Запорізького окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління ДПС у Запорізькій області, в якій позивач просить:

1) поновити строк на оскарження податкових повідомлень-рішень №9254891-000-822 від 25.06.2018, №86942-5107-0822 від 10.12.2018, №86941-5107-0822 від 10.12.2018, №7-0822 від 04.06.2019, №8-0822 від 09.06.2020;

2) визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення: від 10.10.2018 №0-0827, яким визначена сума податкового зобов`язання за 2016 рік в розмірі 4402,99 грн.; від 03.10.2018 №0-0827, яким визначена сума податкового зобов`язання за 2017 рік в розмірі 36 035,20 грн.; від 14.05.2019 №0-0827, яким визначена сума податкового зобов`язання за 2018 рік в розмірі 62 887,05 грн.;

3) стягнути з відповідача судові витрати.

Позовна заява подана представником позивача адвокатом Латиповою А.О., яка діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АР №1055203 від 20.07.2021.

За приписами статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Верховний Суд у постанові від 27.01.2022 у справі №160/11673/20 дійшов до висновку, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У наведеній постанові Верховний Суд акцентував увагу на тому, що задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики. Судова палата повторно наголосила на висновку Верховного Суду, викладеному у Постанові СП КАС ВС від 26.11.2020 у справі №500/2486/19, про те, що після ухвалення цієї постанови суди повинні уникати формального підходу при застосуванні її висновків, зокрема не допускати випадків скасування судових рішень з мотивів пропуску строку звернення до суду, ухвалених відповідно до усталеної на той час судової практики, лише на тій підставі, що станом на час ухвалення судового рішення змінилось тлумачення Верховним Судом відповідної норми права з цього питання. Судова палата вважала за необхідне наголосити, що при обчисленні шестимісячного строку звернення до суду у подібних до цієї справах, суди повинні звертати особливу увагу на момент початку перебігу цього строку і в кожній конкретній справі вирішувати питання про наявність/відсутність підстав вважати його пропущеним, а так само наявність/відсутність підстав вважати такий строк пропущеним з поважних причин. Усталеною є практика Верховного Суду про те, що при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

За таких обставин, суд зазначає, що на момент такого відступлення судова практика щодо розгляду таких спорів була усталеною та передбачала строк звернення до адміністративного суду щодо оскарження податкового повідомлення-рішення (без застосування процедури адміністративного оскарження) протягом строків, визначених статтею 102 ПК України, - 1095 днів.

Враховуючи, що позивач звернувся до суду з даним позовом засобами поштового зв`язку 31.01.2023, тобто після прийняття Верховним Судом постанови від 27.01.2022 у справі №160/11673/20, та оскаржує податкові повідомлення-рішення, прийняті відповідачем 25.06.2018, 10.12.2018, 10.12.2018, 04.06.2019, 09.06.2020 (про існування яких позивач дізналась, з її слів, у 2021 році), суд дійшов висновку, що у даній справі підлягає застосуванню саме шестимісячний строк звернення до суду, починаючи з моменту зміни тлумачення Верховним Судом відповідної норми права з цього питання.

У наданому разом із позовною заявою клопотанні про поновлення строку на оскарження податкових повідомлень-рішень представником позивача зазначено у якості поважної причини пропуску строку звернення до адміністративного суду введення воєнного стану на території України.

Розглядаючи факт введення воєнного стану у якості причини пропуску строку звернення до суду, слід взяти до уваги позицію Великої Палати Верховного Суду, висловлену у справі №990/102/22 від 08.12.2022, відповідно до якої поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У згаданій постанові Суд зазначив, що сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Необхідним є наведення конкретних обставин та надання скаржником відповідних доказів на підтвердження їх існування, а також доведення їх впливу на своєчасність реалізації ним своїх прав.

Отже, реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, при чому нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Враховуючи наведене, суд вважає неповажними наведені представником позивача причини пропуску строку звернення до суду, оскільки звернення позивача до суду з позовною заявою є його правом і жодних обмежень щодо його реалізації у зв`язку з веденням воєнного стану на території України законом встановлено не було, а конкретних обставин, які зумовили б відсутність можливості звернення до суду, представником позивача не наведено.

За таких обставин позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду

Частина шоста статті 161 КАС України встановлює, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зміст позовних вимог - це частина позову, яка, з одного боку, відображає вид судового захисту, а саме звернену до суду вимогу позивача щодо застосування конкретних способів захисту порушеного, оспорюваного чи невизнаного права; відповідно до змісту позовних вимог встановлюються межі судового розгляду і предмет доказування. З іншого боку, зміст позовних вимог складають матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, щодо яких суд повинен ухвалити рішення.

Способи захисту прав та інтересів позивача у публічно-правовому спорі визначені у частині першій статті 5 КАС України, якою передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Разом з тим, обраний спосіб захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно вищезазначеної норми має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

При цьому, суд підкреслює, що обов`язок з формулювання позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено на позивача.

Судом встановлено, що позивач фактично оскаржує податкові повідомлення-рішення №9254891-000-822 від 25.06.2018, №86942-5107-0822 від 10.12.2018, №86941-5107-0822 від 10.12.2018, №7-0822 від 04.06.2019, №8-0822 від 09.06.2020. Проте у прохальній частині позовної заяви, а саме у пункті 2, зазначені податкові повідомлення-рішення від 10.10.2018 №0-0827, від 03.10.2018 №0-0827, від 14.05.2019 №0-0827, про протиправність яких жодним чином не зазначено в позовній заяві. Відтак позивачу слід уточнити зміст позовних вимог або надати обґрунтування щодо визначених у пункті 2 прохальної частини позовної заяви податкових повідомлень-рішень.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон №3674-VI) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Зі змісту позовних вимог судом встановлено, що позовна заява містить вимоги майнового характеру, оскільки скасування податкових повідомлень-рішень мають наслідком зміну майнового стану позивача. Відповідно оскарження рішення про накладення на позивача штрафу спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

Відповідно до приписів підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою підприємцем встановлено ставку судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» установлено з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 1073,60 грн.

В даному випадку позивачем заявлено позовні вимоги майнового характеру на загальну суму 79 818,00 грн., отже у даній справі сума судового збору становить 798,18 грн. Проте до матеріалів позовної заяви не надано доказів сплати судового збору.

Відповідно до частини першої, другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно з частиною третьою статті 169 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів від дня одержання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду: 1) уточненої позовної заяви із викладенням відповідного змісту позовних вимог; 2) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформленої у відповідності до статті 167 КАС України, із зазначенням поважних підстав пропуску строку звернення до суду; 3) доказів сплати судового збору в сумі 798,18 (сімсот дев`яносто вісім гривень вісімнадцять копійок).

Уточнена позовна заява з викладенням оновленого змісту позовних вимог повинна бути надана суду у визначений строк відповідно до кількості учасників справи та для направлення їм супровідним листом з посиланням на номер справи.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у Зап.обл/м.Зап. Дніпров./22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37941997; Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA4008512; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Запорізький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Копію ухвали надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, суд повертає позовну заяву у відповідності до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя К.В.Мінаєва