Справа № 440/3125/22
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2023-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2023 р.Справа № 440/3125/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Присяжнюк О.В. ,

за участю секретаря судового засідання Кролівець П.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 21.06.2022, головуючий суддя І інстанції: С.С. Бойко, м. Полтава, повний текст складено 28.06.22 року по справі № 440/3125/22

за позовом ОСОБА_1

до Державної екологічної інспекції Центрального округу

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі за текстом також позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції Центрального округу (далі за текстом також відповідач, Державна екологічна інспекція Центрального округу), в якому просив:

- визнати протиправними дії т.в.о. начальника Державної екологічної інспекції Центрального округу Ігоря Горжія щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати Наказ № 02/09.1-14 від 03 лютого 2022 року т.в.о. начальника Державної екологічної інспекції Центрального округу Ігоря Горжія про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 у виді догани.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 21 червня 2022 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на те, що судове рішення ухвалено з порушенням норм матеріального права; має місце невідповідність висновків, викладених у оскаржуваному рішенні, обставинам справи. Наводить обставини справи та нормативно-правове обґрунтування, зазначені ним у позовній заяві. Просить урахувати, що під час розгляду справи в суді першої інстанції встановлено грубе порушення відповідачем порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, яке судом першої інстанції не взято до уваги. Указує, що поза увагою суду першої інстанції залишились допущені порушення порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, з дослідженням усіх доказів та встановленням усіх обставин у справі. Звертає увагу, що твердження позивача, наведені в апеляційній скарзі, є хибними та спростовуються матеріалами справи. Уважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 20.12.2022 Державну екологічну інспекцію Центрального округу було зобов`язано надати інформацію, чи був присутній позивач на засіданні дисциплінарної комісії 29.12.2021, якщо так, надати докази на підтвердження.

У поясненнях, наданих до суду апеляційної інстанції, відповідач зазначає, що Головою дисциплінарної комісії ОСОБА_2 21.12.2021 особисто повідомлено позивача про дату, час, місце і спосіб проведення засідання дисциплінарної комісії, яке відбулось 29.12.2021, що підтверджується службовою запискою останньої; 21 грудня 2021 року позивач перебував на роботі, що підтверджується табелем обліку використання робочого часу.

У додаткових поясненнях позивач звертає увагу, що дійсно 21.12.2021 перебував на робочому місці, але жодного повідомлення про дату та час засідання дисциплінарної комісії не отримував ні в усній формі, ні в письмовій. Зазначає, що дату засідання дисциплінарної комісії призначено на 29 грудня 2021 року в день його офіційного вихідного, про який відповідачу було відомо ще 06.12.2021, що підтверджується Наказом в.о. начальника І. Горжія від 06 грудня 2021 року № 254-відп «Про надання днів відпочинку ОСОБА_1 », копією якого додає.

Розгляд справи просив проводити без його участі та його представника.

У додаткових поясненнях відповідач просить урахувати, що 21.12.2021 Головою дисциплінарної комісії ОСОБА_2 особисто запропоновано позивачу одночасно з повідомленням про дату, час, місце та спосіб проведення засідання дисциплінарної комісії 29 грудня 2021 року надати письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, що підтверджується її службовою запискою, а також 29.12.2021 складено акт про відмову у наданні пояснень від 29.12.2021. Вказані документи не були надані суду першої інстанції, оскільки службова записка була відсутня у дисциплінарній справі та не адресована безпосередньо позивачу.

Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні відповідно до приписів статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України).

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що з 20.07.2018 ОСОБА_1 згідно з Наказом № 09-о від 20.07.2018 займає посаду начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавській області - старшого державного інспектора з охорони навколишнього середовища Центрального округу.

На виконання доручень, закріплених резолюцією т.в.о. начальника Державної екологічної інспекції Центрального округу від 23.11.2021 щодо зібрання відомостей про стан врегулювання спірних питань (стан відшкодування сум збитків, направлення матеріалів до правоохоронних органів щодо всіх відділів Управління, які підзвітні ОСОБА_1 ), позивач надавав відповідні доручення начальникам відділів Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавські області та 1 сектору Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавські області, органів всіх відділів Управління).

На виконання зазначених доручень начальники трьох відділів склали відносно ОСОБА_1 службові записки, в яких зазначили, що таке доручення оформлене всупереч вимогам діючого законодавства і містить посилання на отримання більш детальної інформації у начальника відділу правового забезпечення - юрисконсульта Мельницької Т. В., а вимога щодо надання інформації в цієї особи не входить до їх компетенції.

15.12.2021 Наказом № 07/09.1-14 Державної екологічної інспекції Центрального округу відповідно до статей 64-71, 73 Закону України "Про державну службу" порушено дисциплінарне провадження стосовно державного службовця - начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавській області - старшого державного інспектора з охорони навколишнього середовища Центрального округу за ознаками вчинення дисциплінарного проступку та створено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарної справи.

Підставою для відкриття дисциплінарного провадження стали службові записки ОСОБА_3 , начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавській області - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу, від 25.11.2021 за № 960/06-49, ОСОБА_4 - начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) земельних ресурсів Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавській області - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу. від 25.11.2021 за № 959/06-49 та ОСОБА_5 - начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавській області - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу, від 25.11.2021 за № 964/06-49.

17.12.2021 проведено засідання дисциплінарної комісії щодо розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_1 , на якому визначено голову комісії, секретаря та затверджено порядок денний.

29.12.2021 проведено чергове засідання дисциплінарної комісії, на якому встановлено: « ОСОБА_1 самоусунувся від виконання доручення щодо вжиття заходів для стягнення збитків та не проінформував свого безпосереднього керівника про невиконання працівниками підпорядкованого йому Управління вищевказаного доручення. ОСОБА_1 має необхідний досвід роботи на посаді керівника Управління та може самостійно приймати необхідні управлінські рішення і вживати заходи щодо сплати збитків. На підставі викладеного, дисциплінарною комісією прийнято рішення запропонувати керівнику застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани». Відповідне подання надано дисциплінарною комісією керівнику 25.01.2022.

На підставі подання дисциплінарної комісії керівником прийнято рішення про застосування до ОСОБА_6 дисциплінарного стягнення у вигляді догани - Наказ № 02/09.1-14 від 03.02.2022 Державної екологічної інспекції Центрального округу "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ".

Не погоджуючись з указаним наказом, позивач звернувся до суду за його оскарженням.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваного наказу відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, з урахуванням усіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання його протиправними та скасування.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та доводам учасників справи, колегія суддів зазначає таке.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 3 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015, № 889-VIIІ (в редакції станом на дату виникнення спірних правовідносин) (надалі також - Закон № 889-VIIІ) цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Частина друга статті 3 такого Закону № 889-VIIІ визначає, що дія цього Закону поширюється на державних службовців: 1) Секретаріату Кабінету Міністрів України; 2) міністерств та інших центральних органів виконавчої влади; 3) місцевих державних адміністрацій; 4) органів прокуратури; 5) органів військового управління; 6) органів дипломатичної служби; 7) державних органів, особливості проходження державної служби в яких визначені статтею 91 цього Закону; 8) інших державних органів.

Згідно з частиною 1 статті 5 Закону № 889-VIIІ правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону № 889-VIIІ державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Згідно з частиною 1 статті 64 Закону № 889-VIIІ за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною 1 статті 65 Закону № 889-VIIІ встановлено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Частина 2 статті 65 Закону № 889-VIIІ визначає, що дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення.

В частині 1 статті 66 Закону № 889-VIIІ передбачено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Частиною 5 статті 66 Закону № 889-VIIІ визначено, що звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9 - 11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (частина 1 статті 69 Закону № 889-VIIІ).

Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів (частина 3 статті 69 Закону № 889-VIIІ).

Згідно з частиною 11 статті 69 Закону № 889-VIIІ суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (ч. 1 ст. 73 Закону № 889-VIIІ).

Відповідно до частин першої та другої статті 74 Закону № 889-VIIІ дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку (ч. 6 ст. 74 Закону № 889-VІІІ).

Відповідно до положень статті 75 Закону № 889-VІІІ перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі. Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Статтею 76 Закону № 889-VІІІ передбачено, що державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

За приписами частини першої статті 77 Закону № 889-VІІІ рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

Відповідно до статті 71 Закону № 889-VIIІ, Кабінетом Міністрів України Постановою від 04.12.2019 за № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження /надалі по тексту - Порядок № 1039/, відповідно до пункту 2 якого встановлено, що процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Пунктом 19 Порядку № 1039 встановлено, що формою роботи Комісії, дисциплінарної комісії є засідання.

Засідання Комісії, дисциплінарної комісії є правоможним, якщо на ньому присутні не менше двох третин її членів.

Фіксація проведення засідання за допомогою технічних засобів може здійснюватися за рішенням членів Комісії, дисциплінарної комісії та згоди державного службовця /п. 20 Порядку № 1039/.

Відповідно до пункту 21 Порядку № 1039 усі рішення Комісії, дисциплінарної комісії ухвалюються простою більшістю голосів присутніх на засіданні її членів.

Члени Комісії, дисциплінарної комісії мають один голос та можуть голосувати "за" або "проти".

Під час голосування будь-які сумніви щодо наявності в діях державного службовця дисциплінарного проступку тлумачаться на його користь.

У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні Комісії або голови дисциплінарної комісії.

Положеннями п. 22 Порядку № 1039 передбачено, що рішення Комісії, дисциплінарної комісії оформляється протоколом.

У протоколі зазначаються прізвище та ініціали голови, секретаря і присутніх на засіданні членів дисциплінарної комісії, місце, дата проведення засідання, час початку і закінчення засідання, порядок денний, результати розгляду порядку денного, результати голосування за кожним пунктом порядку денного, прийняті рішення.

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа /п. 24 Порядку № 1039/.

Документи та матеріали, що долучаються до дисциплінарної справи, повинні відповідати вимогам щодо документування управлінської інформації та організації роботи з документами в державному органі /п. 26 Порядку № 1039/.

Згідно з положеннями п. 27 Порядку № 1039 дисциплінарна справа формується з урахуванням вимог порядку обліку та роботи з дисциплінарними справами, затвердженого НАДС.

Тривалість формування дисциплінарної справи не може перевищувати 20 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 30 календарних днів.

З метою формування дисциплінарної справи Комісія, дисциплінарна комісія може звертатися до відповідних посадових осіб державного органу (його територіальних органів), у якому здійснюється дисциплінарне провадження, інших державних органів, підприємств, установ, організацій щодо надання відповідних пояснень, документів, матеріалів (належним чином завірених копій) /п. 28 Порядку № 1039/.

В силу п. 29 Порядку № 1039 формує дисциплінарну справу та здійснює її підготовку до розгляду: Комісією - комітет з дисциплінарних проваджень; дисциплінарною комісією - доповідач.

Доповідачем може бути будь-який член дисциплінарної комісії.

Під час здійснення підготовки справи до розгляду доповідач, зокрема, забезпечує збирання документів та матеріалів, необхідних для формування дисциплінарної справи, формує дисциплінарну справу, забезпечує отримання пояснення від державного службовця, доповідає на засіданні дисциплінарної комісії, вчиняє інші дії, необхідні для здійснення дисциплінарного провадження.

Після завершення формування дисциплінарної справи до розгляду комітет з дисциплінарних проваджень або доповідач передають її відповідно Комісії або секретарю дисциплінарної комісії та повідомляють про це головуючому на засіданні Комісії або голові дисциплінарної комісії з метою призначення дати засідання для її розгляду /п. 30 Порядку № 1039/.

Відповідно до п. 31 Порядку № 1039 комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді.

Державний службовець має право: бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.

Положеннями п. 32 Порядку № 1039 встановлено, що про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень.

Відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.

Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання /п. 33 Порядку № 1039/.

Згідно з п. 34 Порядку № 1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.

Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.

Положеннями п. 35 Порядку № 1039 передбачено, що комісія, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання.

Одночасно із внесенням суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) відповідно до статті 75 Закону.

Таке повідомлення державного службовця здійснюється шляхом вручення або надсилання поштою, в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. У разі доведення інформації або документів шляхом використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку такий спосіб фіксується протоколом у встановленому порядку. Інформація або документи надсилаються державному службовцеві за адресою місця проживання/перебування або на його адресу електронної пошти чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Державний службовець надає письмове пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу.

У разі ненадання державним службовцем письмового пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу не пізніше ніж як за два календарних дні до закінчення строку прийняття суб`єктом призначення (керівником державної служби) рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження державний службовець вважається таким, що відмовився від надання письмового пояснення.

Відповідно до п. 36 Порядку № 1039 за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).

Як убачається з матеріалів справи, підставою для відкриття дисциплінарного провадження стали службові записки працівників відділів Державної екологічної служби Центрального округу.

У зв`язку з чим, відповідачем 15.12.2021 прийнято Наказ № 07/09.1-14, яким порушено дисциплінарне провадження стосовно позивача.

Колегія суддів звертає увагу, що начальник Державної екологічної служби Центрального округу наділений сукупністю прав та обов`язків, що надають можливість на власний розсуд визначитися з оцінкою поведінки підлеглого працівника. Його дії щодо прийняття рішення щодо призначення службового розслідування, у межах компетенції є дискреційними.

Дискреційні повноваження - сукупність прав і обов`язків, що дають можливість діяти на власний розсуд у межах закону. Дискреційні повноваження є елементом компетенції, і їх використання повинно відбуватися лише у рамках закону, що відповідає принципу законності та зміцнює законність. Власний, вільний розсуд - це повноваження, надані особі, яка наділена владою, вибирати між двома або більше альтернативами, коли кожна альтернатива законна. Суть розсуду полягає у вольовому співвіднесенні доцільності і законності.

З огляду на зазначене, колегія суддів не бере до уваги посилання позивача на те, що підстави для відкриття дисциплінарного провадження є сумнівними.

З Наказом від 15.12.2021 за № 07/09.1-14 Державної екологічної служби Центрального округу "Про порушення дисциплінарного провадження стосовно державного службовця" позивач був ознайомлений в службовому кабінеті сектору управління, про що свідчить його особистий підпис, копія наявна в матеріалах справи.

При цьому, після ознайомлення зі змістом Наказу від 15.12.2021 за № 07/09.1-14 будь-яких пояснень від позивача щодо дисциплінарного провадження до відповідача не надходило, що зафіксовано протоколом засідання комісії, яке відбулося 29.12.2021.

Разом з тим, на виконання вимог ст. 75 Закону України «Про державну службу», абзацу сьомого пункту 32 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня за № 1039, позивачу була надана вимога надати пояснення відносно тверджень, викладених у службових записках начальників відділів.

21.12.2021 Головою дисциплінарної комісії ОСОБА_2 особисто запропоновано позивачу одночасно з повідомленням про дату, час, місце та спосіб проведення засідання дисциплінарної комісії 29 грудня 2021 року надати письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, що підтверджується її службовою запискою.

Пояснень у встановлені законом строки ОСОБА_1 не надав, причини неможливості не повідомив та не долучив відповідних доказів.

У додаткових поясненнях позивач не заперечує, що дійсно 21.12.2021 перебував на робочому місці та вказує, що дату засідання дисциплінарної комісії призначено на 29 грудня 2021 року в день його офіційного вихідного, про який відповідачу було відомо ще 06.12.2021, що підтверджується копією Наказу в.о. начальника І. Горжія від 06 грудня 2021 року, № 254-відп «Про надання днів відпочинку ОСОБА_1 ».

Проте, в.о. начальника І. Горжій, за підписом якого видано Наказ від 06 грудня 2021 року № 254-відп «Про надання днів відпочинку ОСОБА_1 », не входив до складу дисциплінарної комісії, що спростовує твердження позивача про те, що члени дисциплінарної комісії на час призначення засідання були проінформовані про дні відпустки ОСОБА_1 .

Натомість, позивачу було достеменно відомо про дні його відпустки, зокрема, у період з 28 по 31 грудня 2021, однак жодних дій щодо повідомлення дисциплінарної комісії про неможливість прибуття у засідання 29 грудня 2021 року позивачем не вчинялося, відповідних клопотань чи заяв не подавалося.

Окремо колегія суддів звертає увагу, що перебування ОСОБА_1 у відпустці не унеможливлювало його прибуття на засідання дисциплінарної комісії 29 грудня 2021 року.

Як убачається з матеріалів справи, 29 грудня 2021 року головою дисциплінарної комісії ОСОБА_2 та секретарем дисциплінарної комісії ОСОБА_7 складено акт про відмову у наданні пояснень від позивача про те, що станом на 17 годину 15 хвилин 29 грудня 2021 року державний службовець ОСОБА_1 - начальник Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавській області - старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу, не прибув на засідання дисциплінарної комісії 29.12.2021, засідання якої розпочалося о 15 год. 00 хв., а також не надав письмових пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, на підставі Наказу начальника Державної екологічної інспекції Центрального округу від 15 грудня 2021 за № 07/09.1-14 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно державного службовця».

З огляду на зазначене, а також на те, що про порушення дисциплінарного провадження позивачу було відомо з 15.12.2021, колегія суддів не бере до уваги посилання позивача на неможливість подання письмових пояснень під час дисциплінарного провадження щодо нього, оскільки вимогу про надання пояснень від секретаря дисциплінарної комісії позивач отримав 02.02.2022, проте 25.01.2022 дисциплінарна комісія внесла подання до суб`єкта призначення (посадової особи, уповноваженої накладати стягнення).

Відповідно до пункту 32 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року за № 1039, відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.

За наслідками дисциплінарного провадження, у поданні від 25.01.2022 дисциплінарна комісія дійшла таких висновків:

- виявлені письмові доручення ОСОБА_1 на гербовому бланку Державної екологічної інспекції Центрального округу, видача яких не передбачена посадовою інструкцією начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавській області;

- вказані доручення підписані ОСОБА_1 особисто, чим порушені вимоги Інструкції з діловодства Державної екологічної інспекції Центрального округу, оскільки право підписання документів на гербовому бланку має тільки керівник інспекції або особа, яка виконує його обов`язки;

- ОСОБА_1 самоусунувся від виконання доручення щодо вжиття заходів для стягнення збитків, пред`явлених за період 2019 - 9 місяців 2021 року та не проінформував свого безпосереднього керівника про невиконання працівниками підпорядкованого йому Управління вказаного доручення.

Таким чином, позивач не виконав свої службові обов`язки, що передбачено його посадовою інструкцією, а інформація та документи, які необхідні для виконання доручення, перебували у підпорядкованих позивачу, як начальнику управління, відділах, у яких він згідно з посадовою інструкцією мав організовувати роботу, що і вважалося відповідачем порушенням.

З матеріалів справи вбачається, що дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції Центрального округу було вжито всіх передбачених заходів у рамках дисциплінарного провадження щодо перевірки інформації, вказаної у службових записках начальників відділів.

Разом з тим, дисциплінарною комісією враховано характеристику ОСОБА_1 (а.с. 66, зворот), а також інформацію з особової справи позивача з відміткою про наявність дисциплінарного стягнення 06.03.2020 (а.с. 67).

Не погоджуючись з характеристикою, отриманою під час службового розслідування, позивач зазначає, що ОСОБА_8 , який на час складення характеристики тимчасово виконував обов`язки начальника Державної екологічної інспекції Центрального округу, перебував на посаді нетривалий час (близько місяця) та взагалі, лише з серпня 2021 року працював в Державній екологічній інспекції Центрального округу на посаді заступника начальника Державної екологічної інспекції Центрального округу.

Проте, зазначені доводи позивача колегія суддів до уваги не бере, оскільки вказана характеристика оформлена за підписом належної посадової особи Державної екологічної інспекції Центрального округу, у якій на посаді начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавській області - старшого державного інспектора з охорони навколишнього середовища Центрального округу працював ОСОБА_1 .

Також колегія суддів зазначає, що відсутність непогашених дисциплінарних стягнень не виключає можливість застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції Центрального округу дійшла обґрунтованого висновку про наявність в діях (бездіяльності) ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що стало наслідком застосування дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення «догани».

Окрім того, колегія суддів не бере до уваги посилання позивача на те, що використання фірмового бланку Державної екологічної служби Центрального округу Мерефою В. М. при наданні доручення підлеглим, як підстава для відкриття дисциплінарного провадження, не передбачена нормативно-правовим актом, оскільки право позивача на використання фірмового бланку Державної екологічної служби Центрального округу не передбачене посадовою інструкцією начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавській області - старшого державного інспектора з охорони навколишнього середовища Центрального округу, про що зазначено у поданні від 25.01.2022.

Доводи позивача про те, що «судом І інстанції не досліджено питання про те, що облік претензій здійснюється юридичним відділом Інспекції в відповідному журналі» не заслуговують на увагу, оскільки з боку відповідача до ОСОБА_1 не було зауважень щодо ведення обліку претензій та, відповідно, такі не могли братись до уваги судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення.

Разом з цим, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до приписів ст. 69 Закону України «Про державну службу» результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Згідно з оскаржуваним Наказом від 03.02.2022 за № 02/09.1-14 керівника Державної екологічної служби Центрального округу прийнято рішення про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Наказ від 03.02.2022 за № 02/09.1-14 позивачу надіслано на електронну пошту 04.02.2022, що позивачем не спростовано.

Колегія суддів зазначає, що процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого наказу про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності відповідно до положень діючого процесуального законодавства покладено на відповідача як на суб`єкта владних повноважень.

Матеріалами дисциплінарного провадження, наявними в матеріалах справи, підтверджено факт невиконання позивачем посадових обов`язків.

А тому відповідачем обґрунтовано та правомірно застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Наказ від 03.02.2022 за № 02/09.1-14, яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, прийнятий за висновками дисциплінарного провадження, матеріали якого є такими, що свідчать про наявність у позивача вини у вчиненні проступку, за яке він притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Доводи позивача щодо порушення відповідачем процедури прийняття спірного наказу не є підставою для його скасування, так як саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Отже, порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.

Зазначені висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 29 квітня 2021 року у справі № 160/4622/20, від 18 січня 2023 року у справі № 826/10888/18.

За таких умов, ураховуючи встановлені обставини в їх сукупності, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що приймаючи Наказ № 02/09.1-14 від 03.02.2022 "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ", відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням усіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання його протиправними та скасування.

Суд першої інстанції, правильно встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, оцінивши докази у їх сукупності, доводи сторін спору, врахувавши вищезазначені норми матеріального права та процесуального права, зокрема, щодо оцінки доказів, дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги таких висновків не спростовують і зводяться до переоцінки встановлених судом першої інстанції обставин справи.

Колегія суддів ураховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії», пункт 29).

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, колегія суддів вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 21.06.2022 по справі № 440/3125/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.А. Спаскін О.В. Присяжнюк
Повний текст постанови складено 07.02.2023 року