Справа № 371/763/22
Суддя: Шевченко А.В.
Дата ухвалення: 2023-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 січня 2023 року Київ № 371/763/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Шевченко А.В., за участю секретаря судового засідання Касаткіної Ю.О.,

позивачки: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: Маніленко І.О.,

треті особи на стороні позивачки: не з`явилися,

третя особа на стороні відповідача: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Миронівської міської ради Обухівського району Київської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачки: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ; третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Гуманітарний відділ виконавчого комітету Миронівської міської ради Обухівського району Київської області, про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

до Миронівського районного суду Київської області звернулася ОСОБА_1 (далі позивачка, ОСОБА_1 ) з позовною заявою до Миронівської міської ради Обухівського району Київської області (далі відповідач, Миронівська міськрада), в якій просила суд визнати протиправним та скасувати рішення Миронівської міської ради Обухівського району Київської області № 3558-28-VIII від 28.07.2022 «Про припинення провадження освітньої діяльності за рівнем профільної середньої освіти Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області, зміну типу закладу та його перейменування» (далі спірне рішення).

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 01.09.2022 справу передано за підсудністю до Київського окружного адміністративного суду.

Відповідно до ухвали від 05.10.2022 справу прийнято до провадження суддею Київського окружного адміністративного Шевченко А.В., відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Протокольною ухвалою в підготовчому судовому засіданні 29.11.2022 суд залучив до участі у справі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачки (далі третя особа 1, третя особа 2), а також Гуманітарний відділ виконавчого комітету Миронівської міської ради Обухівського району Київської області в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача (далі третя особа 3, Гуманітарний відділ).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірне рішення є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки порушує право позивачки (як матері учениці 11 класу) та інших членів територіальної громади, яких це стосується, на участь в організації освітнього процесу в громаді й врахування їхньої думки, а також порушує законне право її дитини та інших дітей громади на якісну та доступну освіту, рівні умови доступу до освіти, право дітей на здобуття якісної повної загальної середньої освіти у найбільш доступному і наближеному до її місця проживання закладі освіти. Також позивачка зазначила, що спірне рішення прийнято відповідачем не на підставі та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а саме: з грубим порушенням чинного в Україні законодавства, зокрема, вимог абзацу 2 частини другої статті 32 Закону України «Про повну загальну середню освіту» та пунктів 3, 12 Порядку проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики; без урахування усіх обставин, що мали значення для його прийняття; упереджено, недобросовісно і нерозсудливо; без дотримання принципу рівності перед законом та запобіганням усім формам дискримінації; без урахування права особи на участь у процесі прийняття рішення; з порушенням строків установлених законодавством.

Представник відповідача подав до суду відзив на позов, в якому наголосив, що спірне рішення прийняте відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені діючим законодавством, зазначивши при цьому, що внаслідок змін у законодавстві про освіту, до 28.09.2022 мали бути переоформлені статути закладів освіти, у зв`язку з чим розпочався процес реформування мережі закладів загальної середньої освіти. Також, представник відповідача зазначив, що процес реформування закладу неодноразово обговорювався з громадськістю. Окрім того, з керівниками закладу проводились консультації під час педагогічних нарад, які, у свою чергу, проводили роз`яснювальну роботу з працівниками закладів. Також, класними керівниками старших класів закладу надавалися інформаційні записки щодо проведення інформування батьків про перепрофілювання закладу. Більше того, під час проведення громадських слухань по спірному рішенню було вислухано думку присутніх; надано відповіді на поставлені питання; вирішено питання щодо організації підвезення дітей до обраного закладу освіти, що в сукупності свідчить про не порушення прав та законних інтересів позивачки.

Позивачка подала до суду відповідь на відзив, в якому зазначила, що аргументи відповідача є необґрунтованими та не можуть братися судом до уваги, оскільки не спростовують наведені у позовній заяві порушення. Водночас дитина позивачки, як і інші діти, які закінчили в 2022 році 9 та 10 класи закладу, що реформовано, вимушені навчатися не у обраних ними навчальних закладах, а у нав`язаних їм Гуманітарним відділом відповідача.

Представник Гуманітарного відділу подав до суду пояснення по справі, в яких зазначив, що позовні вимоги не визнає, оскільки спірне рішення прийняте відповідачем на виконання вимог Законів України «Про освіту», «Про повну загальну середню освіту», в межах наданих йому повноважень, отже є законним та скасуванню не підлягає.

Треті особи 1, 2, у заявах про вступ у справу зазначили, що вважають доводи позивачки цілком обґрунтованими та достовірними.

Розглянувши подані документи та матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Рішенням гуманітарного відділу виконавчого комітету Миронівської міськради від 26.05.2021 № 118 затверджено План трансформації мережі закладів освіти Миронівської територіальної громади на 2021-2024 роки, яким передбачено перепрофілювання Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області у гімназію, а також визначено кількість учнів, які будуть підвозитися до Миронівського академічного ліцею № 2 Миронівської міської ради (том 1, а.с. 87-89). Зазначений план був оприлюднений на сайті гуманітарного відділу у травні 2021 року.

Протоколом засідання педагогічної ради Зеленьківського НВК «ЗОШ І-ІІІ ступенів ДНЗ» № 1 від 27.08.2021, ухвалено затвердити стратегію розвитку закладу на 2021-2026 роки та класним керівникам 9, 10, 11 класів при проведенні батьківських зборів звернути увагу на питання майбутньої реорганізації навчального закладу (том 1, а.с. 92-93).

Розпорядженням виконавчого комітету Миронівської міськради від 02.06.2022 № 156-од «Про проведення громадських слухань щодо припинення провадження освітньої діяльності за рівнем профільної середньої освіти Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області, зміну типу закладу та його перейменування», з урахуванням соціально-економічної та демографічної ситуації, з метою створення необхідних умов для рівного доступу громадян до якісної освіти, залучення громадян до участі у консультаціях, реалізації і захисту їх прав та свобод, забезпечення гласності, відкритості та прозорості у питаннях формування мережі закладів освіти, зобов`язано, зокрема: провести громадські слухання щодо припинення провадження освітньої діяльності за рівнем профільної середньої освіти Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області, зміну типу закладу та його перейменування 18 червня 2022 року о 10:00 год. за адресою: Київська область, Обухівський район, с. Зеленьки, вул. Миру, 1 (пункт 2); винести на громадські слухання проєкт рішення Миронівської міськради «Про перепрофілювання (зміну типу) та зміну назви Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області та надати інформаційно-аналітичну довідку щодо даного питання (пункт 3) (том 1, а.с. 22).

Відповідно до проєкту рішення Миронівської міськради «Про припинення провадження освітньої діяльності за рівнем профільної середньої освіти Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області, зміну типу закладу та його перейменування» (додаток 1 до розпорядження від 02.06.2022 № 156-од), Миронівська міськрада вирішила, зокрема: після завершення 2021/2022 навчального року припинити провадження частини освітньої діяльності Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області (код: 25302297) на одному з рівнів повної загальної середньої освіти, а саме за рівнем профільної середньої освіти (пункт 1); припинити з 01 серпня 2022 року зарахування дітей до 10 класу Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області для здобуття профільної середньої освіти (пункт 2); забезпечити учням, зарахованим у 2021/2022 навчальному році до 10 класу Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області, можливість продовжити здобуття загальної середньої освіти на відповідному рівні освіти (профільному рівні) у Опорному закладі освіти «Миронівський академічний ліцей № 3 Миронівської міської ради Київської області»; змінити найменування Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області» на «Зеленьківську гімназію Миронівської міської ради Київської області» (том 1, а.с. 23).

Згідно з інформаційно-аналітичною довідкою щодо припинення провадження освітньої діяльності за рівнем профільної середньої освіти Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області, зміну типу закладу та його перейменування (додаток 2 до розпорядження від 02.06.2022 № 156-од), зазначений навчальний заклад відповідає вимогам ліцею як ЗЗСО, що надає профільну освіту. Спроможність закладу - 464 учні, на сьогоднішній день у НВК навчається 166 дітей, з них: в 11 класі 9 учнів, у 10 класі здобувають освіту 5 учнів, у 9 класі 15 учнів. Вартість утримання одного учня у Зеленьківському НВК у 2021 році складала 52791, 90 грн., що на 11154, 64 грн. більше у порівнянні з середньою вартістю утримання одного учня у закладах освіти Миронівської територіальної громади 41637, 26 грн. З 2022/2023 навчального року старшокласники зможуть здобувати профільну освіту у Опорному закладі освіти «Потіцький ліцей Миронівської міської ради Київської області» (для дітей буде забезпечено підвіз шкільним автобусом) (том 1, а.с. 24).

Відповідно до протоколу № 2 проведення громадських слухань щодо трансформації Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області від 21.06.2022, відбулися відповідні слухання у присутності учасників громадських слухань у кількості 64 особи (у тому числі, членів педагогічного та батьківського колективу навчального закладу), за результатами яких вирішили підтримати пропозицію Миронівської міськради щодо трансформації Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області у Зеленьківську гімназію Миронівської міської ради Київської області (том 1, а.с. 25-26).

Натомість, 27.06.2022 (вх. № 1086/02-20) на ім`я голови Миронівської міської ради надійшло колективне звернення від представників громади батьків учнів Зеленьківського НВК про скасування заходів щодо реорганізації та зміни типу вказаного навчального закладу, у зв`язку з порушенням вимог абзацу 2 частини другої статті 32 Закону України «Про повну загальну середню освіту» (том 1, а.с. 27-28). Аналогічне колективне звернення також подавалося ім`я голови Миронівської міської ради 25.07.2022 (вх.№ 1173/07-20) (том 1, а.с. 29-31).

У відповідь на вказане звернення від 27.06.2022, відповідачем було надано позивачці відповідь від 13.07.2022 № 01-33/266 (том 1, а.с. 32-33), зі змісту якої вбачається, зокрема, що установчі документи Зеленьківського НВК не були приведені у відповідність до Закону України «Про освіту» до 01.09.2022, поряд з тим, як у 2022/2023 навчальному році організовано роботу з програмним забезпеченням Єдиної державної електронної бази освіти (ЄДЕБО) та Інформаційної системи управління освітою (ІСОУ). Відповідно до вимоги статей 31, 32, 35, 37 Закону України «Про повну загальну освіту» було видано розпорядження Миронівської міськради від 02.06.2022 № 156-од. оптимізація мережі закладів освіти Миронівської міської територіальної громади здійснюється відповідного до Плану трансформації мережі закладів освіти Миронівської міської територіальної громади на 2021-2024 роки, затвердженого наказом гуманітарного відділу виконкому Миронівської міськради від 26.05.2021 № 118, з урахуванням вимог законодавства до ліцеїв, до безпечного, інклюзивного та цифрового освітнього просторів, демографічних показників, спроможності територіальних громад, профілізації старшої профільної школи та необхідності охоплення на відповідній території всіх профілів навчання, визначених законодавством, аби гарантувати та забезпечити право кожного учня на вибір, де навчально-виховний комплекс трансформується в гімназію. Також повідомлено, з 01.09.2022 в ЄДЕБО та ІСОУ існуватиме лише три види закладів освіти: початкова школа, гімназія та ліцей. Учні інших типів закладів залишаться поза ЄДЕБО, а, отже без документів про освіту. Крім того у закладі ліцею не може функціонувати заклад дошкільної освіти, отже дошкільний підрозділ Зеленьківського ліцею буде вилучено із закладу та створено самостійний заклад дошкільної освіти. Зеленьківський НВК підлягає оптимізації, тому що не зможе отримати відповідну ліцензію в установленому законодавством порядку для провадження освітньої діяльності за рівнем профільної середньої освіти. Заклад освіти не відповідає вимогам Положення про ліцей: відсутність паралельних класів у старшій школі, що унеможливлює наявність кількох профілів; низька наповнюваність 10-11 класів. Унаслідок оптимізації здобувачі освіти будуть мати можливість навчатися за трьома профілями в будь-якому ліцеї.

Щодо порушення термінів проведення громадських слухань зазначено, що це вимушений крок. У минулому році громадські слухання не проводились тому, що сподівалися на продовження функціонування таких закладів, як НВК та ЗОШ І-ІІІ ступенів, проте в Бюджетному кодексі України таких типів закладів не передбачено.

На інші колективні звернення (у тому числі, за участю позивачки), відповідачем надавалися обґрунтовані відповіді, в яких, окрім наведеного наголошувалось, що закриття закладу не планується, лише знижується ступінь, тобто школа ІІІ ступенів трансформується в гімназію (том 1, а.с. 34-36).

Окрім того, на звернення керівника служби освітнього омбудсмена щодо можливих порушень прав здобувачів освіти, відповідач листом від 28.07.2022 № 01-33/284 повідомив, окрім іншого, що у зв`язку зі змінами у законодавстві про освіту, з вересня 2022 року існуватиме три типи назви закладів освіти: початкова школа, гімназія та ліцей. Таких закладів, як навчально-виховний комплекс та загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів, не існуватиме, отже здобувачі освіти залишаться поза ЄДЕБО та ІСОУ. При цьому учні закладу будуть підвозитися до інших обраних закладів шкільним автобусом. Тож у підсумку, трансформація Зеленьківського НВК у Зеленьківську гімназію не спричинить порушень прав здобувачів дошкільної та загальної середньої освіти (том 1, а.с. 103-104).

Відповідно до листа Департаменту освіти та науки Київської міської державної адміністрації 21.07.2022 засновники закладів освіти, що забезпечують здобуття повної загальної середньої освіти, у терміни, визначені законодавством, повинні привести установчі документи закладів освіти у відповідність до Закону України «Про повну загальну середню освіту». При цьому наголошено, що Законом передбачено лише три типи закладів освіти: початкова школа, гімназія, ліцей (том 1, а.с. 90).

У результаті наведеної процедури, на двадцять восьмій сесії восьмого скликання Миронівської міської ради Обухівського району Київської області було прийнято рішення № 3558-28-VIII від 28.07.2022 «Про припинення провадження освітньої діяльності за рівнем профільної середньої освіти Зеленьківського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад» Миронівської міської ради Київської області, зміну типу закладу та його перейменування» (том 1, а.с. 10).

Відповідно до даних Зеленьківської гімназії Миронівської міськради від 30.09.2022 № 01-03/65, зокрема, дочка позивачки продовжила навчання у Миронівському ліцей № 3 (том 1, а.с. 107-108).

Не погоджуючись зі спірним рішенням, позивачка звернулася з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходив із такого.

Суд зазначає, що для вирішення спору по суті, усі нижченаведені нормативно-правові акти, застосовані до спірних правовідносин у редакціях на момент їх виникнення.

Відповідно до частин першої-третьої статті 53 Конституції України, кожен має право на освіту.

Повна загальна середня освіта є обов`язковою.

Держава забезпечує доступність і безоплатність дошкільної, повної загальної середньої, професійно-технічної, вищої освіти в державних і комунальних навчальних закладах; розвиток дошкільної, повної загальної середньої, позашкільної, професійно-технічної, вищої і післядипломної освіти, різних форм навчання; надання державних стипендій та пільг учням і студентам.

Згідно із частинами першою-третьою статті 3 Закону України «Про освіту» від 05.09.2017 № 2145-VIII (далі Закон № 2145-VIII) кожен має право на якісну та доступну освіту. Право на освіту включає право здобувати освіту впродовж усього життя, право на доступність освіти, право на безоплатну освіту у випадках і порядку, визначених Конституцією та законами України.

В Україні створюються рівні умови доступу до освіти. Ніхто не може бути обмежений у праві на здобуття освіти. Право на освіту гарантується незалежно від віку, статі, раси, стану здоров`я, інвалідності, громадянства, національності, політичних, релігійних чи інших переконань, кольору шкіри, місця проживання, мови спілкування, походження, соціального і майнового стану, наявності судимості, а також інших обставин та ознак.

Право особи на освіту може реалізовуватися шляхом її здобуття на різних рівнях освіти, у різних формах і різних видів, у тому числі шляхом здобуття дошкільної, повної загальної середньої, позашкільної, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої, вищої освіти та освіти дорослих.

Згідно із частиною третьою статі 4 Закону № 2145-VIII держава гарантує усім громадянам України та іншим особам, які перебувають в Україні на законних підставах, а також кожній дитині незалежно від підстав її перебування в Україні, право на безоплатне здобуття повної загальної середньої освіти відповідно до стандартів освіти.

Повна загальна середня освіта є невід`ємним складником системи освіти (частина перша статті 10 Закону № 2145-VIII).

Відповідно до частин другої, третьої статті 12 Закону № 2145-VIII повна загальна середня освіта в Україні є обов`язковою і здобувається в інституційних або індивідуальних формах, визначених законодавством, як правило, в закладах освіти.

Повна загальна середня освіта має три рівні освіти: початкова освіта тривалістю чотири роки; базова середня освіта тривалістю п`ять років; профільна середня освіта тривалістю три роки.

Початкова, базова середня і профільна середня освіта можуть здобуватися в окремих закладах освіти або у структурних підрозділах однієї юридичної особи (закладу освіти).

Аналогічні положення імплементовано у зміст Закону України «Про повну загальну середню освіту» від 16.01.2020 № 463-IX (далі Закони № 463-IX), який визначає правові, організаційні та економічні засади функціонування і розвитку системи загальної середньої освіти.

Пунктами 4, 6 частини першої статті 1 Закону № 463-IX визначені поняття, зокрема: заклад загальної середньої освіти - юридична особа, основним видом діяльності якої є освітня діяльність, що провадиться на певному рівні (рівнях) повної загальної середньої освіти; засновник закладу загальної середньої освіти (далі - засновник) - орган державної влади від імені держави, відповідна рада від імені територіальної громади (громад), фізична та/або юридична особа, рішенням та за рахунок майна яких засновано заклад загальної середньої освіти або які в інший спосіб відповідно до законодавства набули прав і обов`язків засновника;

Повна загальна середня освіта здобувається на таких рівнях: початкова освіта - перший рівень повної загальної середньої освіти, що передбачає виконання учнем вимог до результатів навчання, визначених державним стандартом початкової освіти; базова середня освіта - другий рівень повної загальної середньої освіти, що передбачає виконання учнем вимог до результатів навчання, визначених державним стандартом базової середньої освіти; профільна середня освіта - третій рівень повної загальної середньої освіти, що передбачає виконання учнем вимог до результатів навчання, визначених державним стандартом профільної середньої освіти (частина перша статті 4 Закону № 463-IX).

Кожному громадянину України, іншим особам, які перебувають в Україні на законних підставах, а також кожній дитині незалежно від підстав її перебування в Україні гарантується безоплатне здобуття у державних та комунальних закладах освіти повної загальної середньої освіти на кожному її рівні за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів один раз протягом життя (частина третя статті 6 Закону № 463-IX).

Таким чином, виходячи з наведених норм вбачається, що держава гарантує здобуття повної загальної середньої освіти.

Матеріалами справи підтверджено, що дитина позивачки, яка навчалась у Зеленьківському НВК «ЗОШ І-ІІІ ступенів ДНЗ» Миронівської міської ради Київської області продовжила навчання у Миронівському ліцей № 3, що свідчить про дотримання гарантій держави й відповідних вимог щодо забезпечення можливості здобуття повної загальної середньої освіти за встановленими законом умовами.

Резюмуючи наведене суд зазначає таке.

Відповідно до статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно із частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

За змістом наведених норм Конституції України та Кодексу адміністративного судочинства України, судова юрисдикція поширюється не загалом на всі суспільні відносини, а лише на такі, що врегульовані нормами права, тобто на правовідносини. У свою чергу, неодмінним елементом правовідносин є їх зміст, тобто суб`єктивне право особи та її юридичний обов`язок. Відтак, судовому захисту підлягає суб`єктивне право особи, яке порушується у конкретних правовідносинах.

При цьому, порушенням суб`єктивного права особи є створення будь-яких перепон у реалізації нею свого суб`єктивного права, що унеможливлюють одержання особою того, на що вона вправі розраховувати в разі належної поведінки зобов`язаної особи.

Отже, неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану суб`єктивних прав та обов`язків особи, тобто припинення чи неможливість реалізації її права.

Таким чином, здійснюючи передбачене статтею 55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту. Натомість, вирішуючи спір, суд зобов`язаний надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

У розумінні статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призведе до потрібних результатів, наслідків, що дає найбільший ефект.

При цьому, оскаржувані правові акти (рішення, дії або бездіяльність) повинні бути юридично значимими, тобто мати безпосередній вплив на суб`єктивні права та обов`язки шляхом або позбавлення можливості повністю чи в частині реалізувати належне вказаній особі право.

Відтак, для задоволення позову в адміністративній справі суд повинен установити передусім, що у зв`язку з прийняттям рішенням чи вчиненням дій (допущенням бездіяльності) суб`єктом владних повноважень безпосередньо порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача й що прийняте судом рішення може призвести до ефективного поновлення таких прав, свобод чи інтересів позивача (тобто, повинна бути встановлена існуюча матеріально-правова заінтересованість позивача).

У той же час, відсутність порушеного права (свободи, охоронюваного законом інтересу) оспорюваними бездіяльністю, діями чи рішеннями або невідповідність обраного способу його захисту способам, визначеним чинним законодавством, чи неможливість ефективного поновлення порушеного права, є підставою для відмови в задоволенні позову.

Таким чином, право на оскарження бездіяльності, дій чи рішень суб`єкта владних повноважень надано тій особі, прав, свобод та інтересів якої вони безпосередньо стосуються. В іншому разі, вимога, звернена до адміністративного суду, є безпідставною, а її задоволення не може призвести до ефективного відновлення прав та інтересів позивача.

Наведені висновки відповідають позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній зокрема, у постановах від 14.03.2018 у справі № 9901/22/17, від 06.06.2018 у справі №800/489/17, від 06.02.2019 у справі №9901/815/18, а також постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 31.07.2018 в справі №826/6074/16, від 20.02.2019 в справі №522/3665/17, від 12.11.2019 в справі № 809/4335/15.

У взаємозв`язку з наведеним суд доходить висновку про відсутність дійсного порушення чи обмеження права дитини позивачки на здобуття повної загальної середньої освіти, оскільки фактично держава забезпечила їй право на навчання (здобуття освіти), яке вона реалізувала, що підтверджено матеріалами справи. Окрім того, не вбачається порушення чи обмеження суб`єктивних прав позивачки спірним рішенням. При цьому, суд уважає, що задоволення заявлених позовних вимог не призведе до будь-яких позитивних наслідків для позивачки та її дитини.

Разом із тим суд зазначає, що встановлена відсутність матеріально-правової заінтересованості позивачів і відсутність порушеного права чи інтересу є самостійною і достатньою підставою для відмови у задоволенні позову незалежно від правомірності чи неправомірності оскарженого рішення. Відтак, висновки суду щодо правомірності оскарженого рішення не мають окремого правового значення при вирішенні цієї справи, а тому немає підстав для їх перевірки.

Такі висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 20.02.2019 в справі №522/3665/17.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Водночас, відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Виходячи з наведених норм у взаємозв`язку з фактичними обставинами справи, суд доходить висновку, що зібрані і досліджені матеріали справи не підтверджують та не обґрунтовують порушення спірним рішенням прав, свобод чи інтересів позивачки й не засвідчують можливість їх поновлення внаслідок вирішення цієї справи, що є самостійною і достатньою підставою для відмови у задоволенні позову.

У підсумку, з урахуванням зазначеного в сукупності, суд доходить висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 159, 162, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Шевченко А.В.

Дата виготовлення і підписання повного рішення - 06 лютого 2023 р.