Справа № 160/22314/21
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи в порядку письмового провадження у м. Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради про застосування заходів реагування, -
16.11.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради, в якій позивач просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.11.2021 року вказана позовна заява залишена без руху та позивачу надано строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: оригіналу документа про сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову у розмірі 2270,00 грн.; належним чином завірених копій документів долучених до позовної заяви.
На виконання вимог ухвали суду від 22.11.2021 року позивачем 16.12.2021р. усунуті означені недоліки позовної заяви.
Крім того, вказаною ухвалою суду від 10.01.2022р. витребувано у Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради докази усунення порушень, вказаних в акті перевірки від 24.05.2021р. №34.
Копія ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.01.2022р. направлена на адресу Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради засобами поштового зв`язку та отримана представником відповідача 24.01.2022 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке наявне в матеріалах справи.
07.02.2022 року до суду надійшла заява Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради про залишення позовної заяви Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області без розгляду.
При цьому, станом на 14.03.2022р. відповідач своїм правом подати відзив на позов не скористався, а також ним до суду не надано будь-яких заяв, клопотань, повідомлень, в яких би останній виклав своє бажання надати до суду його в більш пізній термін.
Крім того, відповідачем також не надано до суду доказів усунення порушень, вказаних в акті перевірки від 24.05.2021р. №34, витребуваних ухвалою суду від 10.01.2022р.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з огляду на таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на підставі наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області від 20.04.2021 року №11 «Про проведення планових перевірок» та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 30.04.2021р. №61 посадовою особою позивача: головним інспектором Петриківського районного сектору ГУДСНС України у Дніпропетровській області майором служби цивільного захисту Яременко З.С. в період з 18.05.2021р. по 24.05.2021р. проведено планову перевірку Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, в ході якої перевірено базу відпочинку Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, Петриківська ТГ, селище міського типу Курилівка, вулиця Зелена, будинок 8, а також комплекс будівель та споруд Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, автошлях «Кам`янське-Шульгівка» 25-й км.
Повідомлення про проведення вищевказаного планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) надіслано засобами поштового зв`язку та отримано представником Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради 21.04.2021р., що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, копія якого наявна в матеріалах справи.
Посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 30.04.2021р. №61 вручено генеральному директору Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради 18.05.2021р., що підтверджується відповідною розпискою останнього на цьому посвідченні.
1) База відпочинку Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, Петриківська ТГ, селище міського типу Курилівка, вулиця Зелена, будинок 8:
- будинки за інвентарними номерами: 110089, 110086, 110082, 110112, 110117, 110115, 110116, 110083, 110084, 110114 не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управлінням евакуюванням людей, чим порушено підпункт 1.2, п. 1, розділ V Наказу МВС України від 30.12.2014 р. №1417 «Правила пожежної безпеки в Україні» (далі-ППБУ); підпункт 8.1 пункту 8 таблиці А.1, додаток А, п. 11 таблиці Б.1, додаток Б ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;
- не влаштовано під`їзд з майданчиком (пірсом) розміром не менше 12 х 12 м для встановлення пожежних автомобілів і забирання води із природного вододжерела, розташованого на території об`єкта, чим порушено п.п.2.1 п. 2 розділу V ППБУ;
- в приміщенні №11 будинку інвентарний номер 110117 улаштовано тимчасову електромережу, чим порушено підпункт 1.8, п. 1, розділ IV ППБУ;
- в приміщенні №11 будинку інвентарний номер 110117 електророзетки та вимикачі встановлено на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що повинен виступати за габарити апаратів не менше ніж на 0,01 метра, чим порушено підпункт 1.18, п. 1, розділ IV ППБУ;
- в приміщенні №12 будинку інвентарний номер 110115 улаштовано тимчасову електромережу, чим порушено підпункт 1.8, п. 1, розділ IV ППБУ;
- в приміщенні №13 будинку інвентарний номер 110115 улаштовано тимчасову електромережу, чим порушено підпункт 1.8, п. 1, розділ IV ППБУ;
- в будинку інвентарний номер 110116 вимикачі встановлено на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що повинен виступати за габарити апаратів не менше ніж на 0,01 метра, чим порушено підпункт 1.18, п. 1, розділ IV ППБУ;
- в будинку інвентарний номер 110116 прокладені захищені проводи з оболонками з горючих матеріалів не відокремлено від горючої поверхні шаром негорючого матеріалу, який повинен виступати з кожного боку проводу не менше ніж на 0,01 метра, чим порушено підпункт 1.12, п. 1, розділ IV ППБУ;
- в будинку інвентарний номер 110116 улаштовано тимчасову електромережу, чим порушено підпункт 1.8, п. 1, розділ IV ППБУ;
- не проведено ідентифікацію на предмет визначення потенційної небезпеки об`єкту (бази відпочинку), чим порушено ст.20 Кодекс цивільного захисту України (далі - КЦЗУ); пункт 7 Наказ МНС України від 18.12.2000 №338; Наказ МНС України від 23.02.2006 №98; розділ III Наказ МВС України від 05.11.2018 №879 «Правила техногенної безпеки»;
2) Комплекс будівель та споруд Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, автошлях «Кам`янське-Шульгівка» 25-й км:
- комплекс будівель та споруд не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управлінням евакуюванням людей, чим порушено підпункт 1.2, п. 1, розділ V ППБУ;
- в комплексі будівель та споруд не виконано замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, чим порушено п.п.1.20 п.1 розділу ІV ППБУ;
- допущено зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, а саме: територію, на якій розташовано комплекс будівель та споруд, не забезпечено протипожежним водопостачанням відповідно до вимог ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди», чим порушено п.22 розділу ІІ ППБУ;
- не проведено ідентифікацію на предмет визначення потенційної небезпеки об`єкту, чим порушено ст.20 Кодекс цивільного захисту України (далі - КЦЗУ); пункт 7 Наказ МНС України від 18.12.2000 №338; Наказ МНС України від 23.02.2006 №98; розділ III Наказ МВС України від 05.11.2018 №879 «Правила техногенної безпеки»;
- пожежний щит не доукомплектовано засобами пожежогасіння, а саме: вогнегасники 3 шт., ящик з піском 1 шт., протипожежне покривало 1 шт., багор або лом та гак 2 шт., лопати 2 шт., сокири 2 шт., чим порушено п.п.3.11, п.3 розділу V ППБУ.
Вказаний акт перевірки підписаний уповноваженою особою Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради з приміткою, що зауваження та пропозиції будуть надані додатково у встановлені законодавством строки, проте, доказів подання відповідачем будь-яких зауважень до акта перевірки, в тому числі, доказів відсутності вказаних в акті перевірки порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, суду відповідачем не надано.
За результатами проведеної перевірки ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області звернулось до суду з цією позовною заявою про вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, будівель та споруд до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі - Закон №877-V), Кодексу цивільного захисту України, інших нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил (частина 1 статті 47 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно з частинами 1 та 2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
За приписами ст.66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до пп. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3 (у редакції наказу ДСНС України від 12.11.2018 №661) Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
При цьому, згідно з частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Наведена норма кореспондується з приписами ч.5 ст.4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, якою передбачено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.
Пунктом 7 статті 7 цього Закону передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
З аналізу наведених норм слідує, що адміністративний суд, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що виявлені органом державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей і не були усунуті суб`єктом господарювання, має ухвалити постанову про вжиття відповідних заходів реагування, в тому числі шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта .
Системний аналіз статей 1, 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, підпункту 12 пункту 1 статті 67, пунктів 1, 2 статті 68, підпунктів 1, 4 пункту 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.
З матеріалів справи слідує, що під час проведення планової перевірки відповідача виявлено 15 суттєвих порушень правил пожежної і техногенної безпеки, які зазначені в акті перевірки від 24.05.2021р. №34.
Відповідно до пункту 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Як передбачено підпунктами 1, 3, 4, 5, 12, 13, 19, 21, 22, 23 пункту 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України на суб`єкта господарювання покладається обов`язок: забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; створення об`єктових формувань цивільного захисту відповідно до цього Кодексу та інших законодавчих актів, необхідної для їх функціонування матеріально-технічної бази і забезпечення готовності таких формувань до дій за призначенням; забезпечення аварійно-рятувального обслуговування суб`єктів господарювання відповідно до вимог статті 133 цього Кодексу; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенно пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.
Суд погоджується з доводами позивача відносно того, що наявність означених 15 порушень вимог пожежної та техногенної безпеки створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, з огляду на наступне.
Відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння; пожежі здійсниться лише після:
прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
При використанні тимчасових електричних мереж та порушенні виконання монтажу проводів і кабелів, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Вразі монтажу електророзеток та вимикачів на горючу основу без підкладання під них основи з негорючого матеріалу, яка виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01м, призведе до аварійної експлуатації електровиробів, нагрівання горючого матеріалу, що може привести до займання та виникнення пожежі з подальшим впливом небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При прокладанні електричних проводів по горючій основі, призведе до нагрівання горючої основи під час експлуатації електричних проводів та може привести до виникнення пожежі і впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів і горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При не проведенні замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замикання, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Не проведення ідентифікації об`єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій.
Відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що, в свою чергу, створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, унеможливлюючи їх евакуацію з будівлі.
Відсутність первинних засобів пожежогасіння та невідповідність їхнього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Порушення, зазначенні в акті перевірки відповідача свідчать про те, що відповідачем не було забезпечено безпеку об`єктів, що перевірялися, на належному рівні шляхом забезпечення відповідним системами запобігання небезпечних факторів пожежі.
Тобто на об`єктах відповідача можливі умови для виникнення небезпечних факторів, що впливають на людей і матеріальні цінності, а саме: полум`я й іскри; підвищена температура навколишнього середовища; токсичні продукти горіння і термічного розкладання; дим; знижена концентрація кисню. Вищезазначені фактори пожежі несуть реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Пунктом 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Відповідно до п.24 вище зазначеної статті надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Отже, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі або надзвичайної ситуації з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Однак, відповідач, не зважаючи на встановлені перевіркою порушення, про наявність яких Комунальному підприємству «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради достеменно відомо, свідомо експлуатує вищевказані об`єкти із цими порушеннями правил і норм пожежної та техногенної безпеки, чим створює загрозу життю та здоров`ю людей.
Водночас, відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
За наведених обставин, подальша експлуатація об`єктів відповідача із зазначеними в акті перевірки порушеннями пожежної та техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (як працюючого персоналу, так і людям, які перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі).
При цьому, як зазначалося вище, Комунальним підприємством «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради не надавалось жодних зауважень або заперечень до проведених заходів щодо планової перевірки та складених за її результатами акту ні до суду, ні до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.
Станом на час розгляду справи, відповідачем не надано суду доказів повного усунення виявлених порушень у сфері пожежної безпеки та цивільного захисту, які зафіксовані в акті перевірки від 24.05.2021р. №34.
Суд погоджується з позицією позивача, що подальша експлуатація об`єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, Петриківська ТГ, селище міського типу Курилівка, вулиця Зелена, будинок 8; будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, автошлях «Кам`янське-Шульгівка» 25-й км Комунального підприємства «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради із порушеннями пожежної та техногенної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей, які працюють та перебувають на цих об`єктах в якості відвідувачів.
Захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) вищевказаних об`єктів підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Наявність реальної загрози безпосередньо життю та здоров`ю людей є обов`язковою умовою для застосування заходів реагування.
Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил техногенної та пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.
Надаючи оцінку доводам позивача щодо створення наявними порушеннями реальної загрози життю та/або здоров`ю людей, суд виходить з того, що виявлені перевіркою порушення техногенної та пожежної безпеки, які є реальною загрозою для життя та здоров`я людей, є не усунутими на момент розгляду справи судом, що підтверджено матеріалами справи.
Пожежа це неконтрольований процес знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (стаття 2 Кодексу цивільного захисту України).
Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Неможливість своєчасного та належного оповіщення про пожежу, пожежогасіння, евакуації та надання допомоги людям створюють реальну загрозу їх життю та здоров`ю.
Застосована правова позиція відповідає правовим висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 20.06.2018р. у справі №826/4267/16.
Відповідно до ч.1 ст.372 КАС України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.
Згідно з ч.3 ст.378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Станом на час розгляду справи позивачем не надано доказів існування обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення суду, яке ухвалене у цій справі, або роблять його виконання неможливим.
Разом з цим, такий спосіб вжиття заходів реагування, як повне або часткове зупинення роботи (експлуатації) об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг за рішенням суду чітко передбачений приписами ст.70 Кодексу цивільного захисту України та ст.4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, водночас законодавець не надає суб`єкту владних повноважень права заявляти такі позовні вимоги, як зобов`язання відповідача зупинити експлуатацію вищезазначеного об`єкту, при цьому вимагаючи від суб`єкта владних повноважень діяти відповідно до статті 19 Конституції України лише у порядку і спосіб, що передбачені законом.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.
Оскільки позивач є суб`єктом владних повноважень, відповідно до статті 139 КАС України витрати на сплату судового збору покладаються на позивача та не підлягають стягненню з відповідача.
Керуючись статтями 241-246, 257 - 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст. ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя: О.М. Турова